Pásztor István szerint a pravoszláv húsvét után további enyhítések jöhetnek

Akkor lehetséges részleges nyitás, ha minél több ember felveszi a védőoltást - nyilatkozta a Szabadkai Magyar Rádió reggeli műsorában Pásztor István.

A VMSZ elnöke elmondta, hogy véleménye szerint hamarosan szabadabb élete lehet azoknak, akik megkapták a védőoltást, és erről igazolásuk is van. A szerb-magyar határátlépés szabályairól is beszélt. Kiemelte, hogy a két ország között érvényben maradtak az eddigi szabályozások. Más országokból történő beutazás esetében azonban szigorítás történt - tette hozzá Pásztor István.
„Már ez a mintegy 40 százalékos átoltottság is eredményekhez vezethet, és a fokozatos nyitás lehetőségét meg fogja teremteni. Én mindenféleképpen bizakodó vagyok” - mondta az oltakozással kapcsolatban Pásztor István.
A VMSZ elnöke a Szabadkai Magyar Rádió Napindító című műsorában kiemelte, hogy reményei szerint a pravoszláv húsvét után tovább enyhülhetnek a szigorítások, és lassan visszatérhet minden a régi kerékvágásba. Elmondta, hogy a nyájimmunitást júniusig nem biztos, hogy elérjük az országban, mégis folytatni kell az oltakozást, mert a védőoltás az egyetlen módja a vírus visszaszorításának.
„Én azt szeretném, ha valamikor a nyártól vissza tudnánk térni az eredeti tempóba, az eredeti, megszokott menetbe. Ez különösen a kültéri rendezvényekre kell, hogy érvényes legyen, azok vonatkozásában várja el az ember nagyobb bizonyossággal. Ez a vásárokra vonatkozik, a különböző közösségi összejövetelekre. Szerintem ebbe az irányba haladunk, és én azt remélem, hogy ez így lesz” - fogalmazott Pásztor.
Pásztor István a védőoltásokkal kapcsolatban azt is hangsúlyozta, hogy ugyan senkit sem lehet rákényszeríteni arra, hogy felvegye a vakcinát, de senkinek sincs joga saját mulasztásával veszélyeztetni másokat. Elmondta, hogy véleménye szerint hamarosan könnyebb lesz a mozgás és az élet azok számára, akik felvették a védőoltást. A határátlépés szabályairól is beszélt. Kiemelte, hogy a szerb-magyar átkelők vonatkozásában nem történt változás.
„Továbbra is életben marad, ami eddig volt. Az ingázók, az ott tanulók szabadon jöhetnek-mehetnek. A többiek pedig Magyarországon 30 km-es sávban 24 óra alatt elmenve és visszajőve mindenféle karantén és PCR-teszt kötelezettség nélkül. Remélem, hogy ennél csak jobb lesz.”
Pásztor István elmondta ugyanakkor, hogy a más országokból történő beutazást illetően szigorítás történt. Ez azt jelenti, hogy azoknak, akik mondjuk Ausztriából vagy Németországból érkeznek, kötelező a 2 negatív PCR-teszt vagy a 10 napos karantén.

Pásztor István reméli, hogy nemsokára további enyhítések lesznek

Pásztor István szerint a pravoszláv húsvét után további enyhítések várhatóak Szerbiában.

Pásztor István a VMSZ elnöke.
A VMSZ 1 politikai párt.
A VMSZ a Vajdasági Magyar Szövetség rövidítése.
Pravoszláv húsvét április 30-tól
május 3-ig fog tartani.
Pásztor István szerint akkor lehetnek
további enyhítések az országban,
ha még több ember felveszi
a koronavírus elleni védőoltást.
Pásztor István szerint nemsokára
könnyebb lesz a mozgás és az élet
azoknak az embereknek,
akik felveszik a koronavírus elleni vakcinát,
és van róla igazolásuk.
Pásztor István szerint a koronavírus elleni
védőoltás az egyetlen megoldás a vírus ellen.


Sokan elhalasztják az esküvőjüket

Törökbecsén a koronavírus-járvány megjelenése óta kilenc esküvőt mondtak le. A fiatalok többsége a nagy napot őszre tervezi, azonban vannak, akik a lakodalmi mulatságot jövő évre halasztották.

A járványhelyzet miatt a házasodni vágyók egy része egy későbbi napon mondhatja ki a boldogító igent. Különösen azok a családok mondtak le az ünnepségről, akik tömegesebb mulatság keretében rokonokkal, ismerősökkel, barátokkal szerették volna megosztani örömüket. A törökbecsei Seregélyék tavaly kezdték meg lányuk lakodalmának szervezését. Egy kétszáz fős lakodalom előkészítése több hónapot igényel - jegyezte meg Endre, a siralomapa. A járvány miatt ezt az utat azonban újra végig kell járniuk, mivel a családi ünnepélyt jövőre halasztották. „Tavaly nyáron már lefoglaltuk a zenészeket, a hotelt, minden időpont ez év július 25-re le volt foglalva, és úgy volt, hogy a lakodalom meg lesz tartva. Akkor még a koronából semmi nem volt, nem gondoltuk, hogy ilyen bonyodalmak lesznek. Decemberben az eljegyzés meg lett tartva, még akkor sem gondoltuk, hogy így fogunk járni.”
A lakodalmas zenekarok is megérzik a mulatságok, ünnepélyek hiányát, főleg azok, akik számára kizárólag ez az egyetlen jövedelemforrás. Táborosi Dániel, a Torontál Express zenekar vezetője azt mondja, hogy ő szerencsésebb helyzetben van, hiszen főállásban egy óbecsei cégnél dolgozik, azonban a rendezvények kimaradása mindannyiukat érinti. „Sajnos mintegy húsz-huszonöt lakodalmat, szóval fellépést, inkább így mondom, hiszen nem csak lakodalmakból áll a fellépésünk, le lett mondva, vagy el lett halasztva. Reménykedünk, hogy jövőre sokkal jobb lesz, szóval, hogy meg tudják majd tartani a mulatságot, vagy esetleg akármilyen más fesztivált.”

Törökbecsén március 15-től augusztus 1-ig huszonhárom esküvő volt, azzal, hogy az illetékes minisztérium rendelete alapján az anyakönyvvezető nem jár ki terepre, ami azt jelenti, hogy a házasságkötéseket az előírt egészségügyi szabályok betartásával a községháza dísztermében tartják. Jelena Ubavić, anyakönyvvezető, Törökbecse: „Kötelező a kéz fertőtlenítése, a szájmaszk használata, valamint a lázmérés is. Hasonló intézkedések betartásával történik a házasságkötési szándék bejelentése, és a házasságkötés ünnepélyes szertartása is. Mindemellett a jelenlévőknek be kell tartaniuk a kétméteres távolságot, azzal, hogy a díszteremben egyidőben legfeljebb tíz személy tartózkodhat. Kiemelném azt is, hogy ezek a jelenlegi intézkedések, amelyeket az Államigazgatási és Helyi Önkormányzati Minisztérium tett közzé. Mi továbbra is figyelemmel kísérjük a rendeleteket, amelyekkel összhangban dolgozunk. Abban az esetben, ha változások történnek, arról a házasodni vágyókat időben értesítjük majd.”
Törökbecsén az elmúlt két hónapban, júniusban és júliusban összesen tizenhat házasságkötés volt.

Kevesebb az esküvő, nehéz helyzetben az esküvői üzletek

A koronavírus-járvány miatt idén sok esküvő elmaradt Szerbiában.

Idén 2020 van.
Az esküvői üzletágak
nehéz helyzetbe kerültek,
mert nincs semmilyen
pénzbevételük.
Ilyenek például
az esküvői ruhaszalonok,
az esküvői fotó stúdiók,
vagy azok az éttermek,
ahol esküvőket is tartanak.
Az esküvői ruhaszalonokban
idén nagyon kevés
menyasszony kölcsönzött
menyasszonyi ruhát.
Esküvői fotózás is
nagyon kevés volt idén
a fényképészek szerint,
és a lakodalmas termek
tulajdonosai is rossz
helyzetben vannak
a koronavírus-járvány miatt.
Nagyon sok esküvőt
jövő évre halasztottak
a szerelmespárok.
Jövő év 2021 lesz.
Szerbiában évente
30.000 esküvőt tartanak,
de idén ettől
sokkal kevesebb volt.


Barátkozás és a vallás gyakorlása játékos, táncos, sportos módon

A rendezvény célja és lényege a barátkozás és a vallás gyakorlása játékos, táncos, sportos módon, ahol a gyerekek megtanulhatják, milyen fontos szerepe van a hitnek az életükben.

A Szabadkai Egyházmegye idei elsőáldozóinak találkozóját Tóthfaluban rendezték meg. Célja és lényege a barátkozás és a vallás gyakorlása játékos, táncos, sportos módon, ahol a gyerekek megtanulhatják, milyen fontos szerepe van a hitnek az életükben.
Tóthfaluban vasárnap 263 elsőáldozó gyerkőc részvételével zajlott a program, amely valóban tartalmas volt. Öt csoportban dolgoztak, illetve szórakoztak a gyerkőcök, volt foci, voltak különböző foci edzési technikák, ezenkívül ének és tánc, valamint kézműves foglalkozások is.
Öt helyszínen vehették részt tehát a gyerkőcök különböző foglalkozásokon: a focipályán, az akadémia sportcsarnokában, az udvaron, a kápolnában és a kollégiumi tanteremben. Ezt megelőzően a templomban egy rövid eligazításon és közös imán vettek részt, amelynek során Horváth Endre hajdújárási és ludasi plébános egy különleges gondolatot osztott meg a halról, mint a kereszténység szimbólumáról. „Abban az időben, amikor még keresztényüldözés volt, nem lehetett nyíltan felvállalni a kereszténységet, magyarul, aki fölvállalta, az börtönbe került, esetleg ki is végezték időnként, ha két ismeretlen ember találkozott, úgy tudták egymásról megállapítani, hogy keresztények, hogy a porba, valahova fölrajzoltak egy halat. És a másik, aki ezt fölismerte, válaszolt, ugyanis a görög hal szónak a kezdőbetűi, egy mozaikszó, abból az jön ki, hogy Jézus Krisztus, Isten fia, Megváltó.”
Az idei elsőáldozók a Szabadkai Egyházmegye szinte mindegyik településéről eljöttek, és igazán jól szórakoztak.
Galodai Benyamin, Szenttamás: „A kézművesség, meg a foci, meg ilyesmik érdekelnek.”
Gavlik Zsófia, Szenttamás: „Jézus testét hozzám vettem, meg barátokkal megismerkedhetek másokkal.”
Bera Melissza, Zenta: „Szép is a hely, meg minden, imádom.”
Csépe Réka, Zenta: „Megnézzük a templomot, a természetet, meg az élő fákat. A természet fontos nekem.”
Szügyi Dániel, Felsőhegy: „Egyrészt én nagyon örülök, hogy eljöhettem. És én szoktam járni nagyon sok ilyen hittanos találkozóra. Nekem ez egy nagy lépés az életemben, hogy elsőáldozó lehettem.”
A Szabadkai Egyházmegye idén is megszólította az elsőáldozókat, hogy jöjjenek el, legyenek közösségben, és legyen a gyerekeknek egy olyan tapasztalatuk, hogy az egyház az egy élő és nagy közösség, emelte ki Zsúnyi Tibor szenttamási plébános. „Célja és lényege az az, hogy a gyerekek még az olyan helyeken is, ahol kevesen vannak, a faluk, a kis közösségek létszámából kifolyólag, négyen, öten, hatan, heten, nyolcan vannak, azok is megtapasztalják azt, hogy sokan vagyunk az egyházmegyében. Tehát mintegy 600 gyerek nagy valószínűséggel az idei évben is volt elsőáldozó.”
Az esemény a Bethlen Gábor Alapkezelő Zrt. és a Magyar Nemzeti Tanács támogatásával valósult meg.

Elsőáldozók találkozója Tóthfaluban

A rendezvényt tegnap tartották meg Tóthfaluban.
Tegnap június 16-a, vasárnap volt.
A rendezvény célja a barátkozás és a vallás gyakorlása
játékos, táncos, sportos módon.
A találkozáson a gyerekek megtanulhatták,
milyen fontos szerepe van a hitnek az életükben.
Tóthfaluban tegnap 263 elsőáldozó gyerek vett részt a programokban.
A gyerekek először közös imán vettek részt.
Az ima után 5 csoportban dolgoztak, szórakoztak a gyerekek.
Volt foci, ének, tánc és kézműves foglalkozások is.
Az idei elsőáldozók a Szabadkai Egyházmegye
mindegyik településéről eljöttek, és igazán jól szórakoztak.


Elkezdődött a karácsonyi ünnepkör

A keresztény kultúrkörben Szent András napjához legközelebb eső vasárnapot választják ki, ami egyúttal az egyházi év kezdetét is jelenti, és ezzel elkezdődik a karácsonyi ünnepkör is.

A szabadkai Szent György-templom adventi koszorújának első gyertyáján is fellobbant a láng, ami az Istenben való hit szimbóluma. Palatinus István, a templom plébánosa elmondta, ezekben a rendhagyó, nehéz időkben még inkább kidomborodik a hit egyik fontos igazsága, hogy az élet nemcsak egy földi valóság, hanem Isten szeretetébe vezet át bennünket.
A karácsony előtti negyedik vasárnappal elkezdődött a remény időszaka, azaz adventje. Szent András apostol napjához, november 30-hoz a legközelebb eső első vasárnappal a keresztény egyházi év, a karácsonyi ünnepkör és természetesen az adventi időszak is kezdetét veszi.
Advent a keresztény kultúrkörben a karácsonyi előkészület ideje. Jelképe az adventi koszorú. Ezt rendszerint fenyőgallyakból fonják. A ráhelyezett négy gyertya közül, minden vasárnap eggyel többet gyújtanak meg. A gyertyák Jézus születése révén szétáradó világosságot, hitet, örömet, reménységet és szeretetet jelképezik.
Ne a pánik embereivé váljunk ezekben a nehéz időkben, hanem a bizalom embereivé, figyelmeztette a hívőket Palatinus István plébános, a szabadkai Szent György-templomban megtartott szentmisén. Arra szólított fel, hogy a hit szilárdsága vezessen bennünket, sőt forduljunk mélyebb önvizsgálattal magunkba. A Szent György-templomban is fellobbant az adventi koszorú első, a hitet jelképező gyertyája.
A járványhelyzet ellenére egyesek egyetlen szentmisét sem mulasztanak el.
Csánki Teréz: „A várakozás nagyon nehéz, mert nincsenek itt a gyerekek és egyedül vagyok, és ez a reggeli szentmise minden vasárnap nagyon jó. Erővel tölt el és várom azt, hogy elmúljon ez a veszély és mindenki egészséges maradjon.”
Katona Mária: „Nekem az advent nagyon szép, eddig böjtöltünk, most már beléptünk az adventba és várjuk a karácsonyt.”
Fejős István: „Egy megkönnyebbülést, és tudom, hogy bízhatok, akármi ér, valamilyen módon számíthatok az Úr segítségére.”
Akikért nem szólt a harang címmel rendhagyó módon az adventi szentmisén az 1944-45-ben vidékünkön elkövetett vérengzés áldozataira is emlékeztek.
Palatinus István a szabadkai Szent György-templom plébánosa: „Mi itt ebben a templomunkban ma megemlékezünk a szentmisénk végén róluk, és hisszük azt, hogy elérkezik majd az az időpont, ezt is reménységgel hordozzuk, amikor maga az egyház is megindítja ezeknek az embereknek a boldoggá avatási eljárását, hiszen nemcsak egy politikai ügy ez, hanem a hitről való tanúságtétel is, mert egyszerre történt itt egy megtorlás, egy teljes emberi érthetetlenség, amikor kegyetlenül kioltják a legártatlanabb gyermektől a legidősebb emberig válogatás nélkül az emberek életét, ítélkezés nélkül.”
Ezen a napon Magyarország több városában, illetve Vajdaságban is az áldozatokért miséztek: Szabadka mellett a többi között Újvidéken, Topolyán, Temerinben, Verbászon, Óbecsén, Tótfaluban, Bezdánban, Szenttamáson és Kelebián is megemlékeztek az 1944-45-ös megtorlás sok ezer áldozatáról. Vidékünkön 54 papot és lelkészt öltek meg a vérengzés során.
Advent és annak tudnivalói
Az advent a latin  adventus, eljövetel szóból ered. Alapgondolata a megtestesülésben közénk érkező Krisztus várása. Az Úr eljövetelére bűnbánó lélekkel készülünk.
A legutóbbi évtizedekig kerülték az adventi időszak alatt a zajos mulatságokat, táncot, lakodalmat sem tartottak. Az advent hagyományos vallásos alaphangulatát Közép-Európa-szerte a hajnali mise, a roráte jelenti. Sok helyütt szokás volt, hogy a gyermekek énekszóval, csengetéssel költögették a híveket, hogy a szentmisére odaérjenek. A rorátéhoz nagyszámú hiedelem is fűződik.
Az adventi időszak jellegzetes hagyományai közé tartozik az adventölés kántálás és szálláskeresés. Ugyancsak erre az időszakra esik több jeles nap, amelyeknek népi hagyományköre kisebb-nagyobb mértékben vallásos elemeket is tartalmaz, például Szent Miklós, vagy Luca napja. Ekkor van a téli napforduló ideje is, amely a téli időszak vallásos mágikus népi szokáshagyományának nagy részén érezteti hatását.
A legújabb kor adventi  szimbóluma az adventi  koszorú, ennek négy gyertyáját az adventi vasárnapokon gyújtjuk meg. Minden gyertya szimbolizál egy fogalmat: hit, remény, öröm, szeretet.
Palatinus István, a szabadkai Szent György templom plébánosa:
"Minden év, különösen ez a nehéz megpróbált esztendő, amelyben most járunk arra hívja a hívőket, hogy egy mélyebb önvizsgálatot egy mélyebb lelkiismeret vizsgálatot is tartsanak. Ne a pánik embereivé váljanak, hanem a bizalom embereivé. Hiszen Isten maga is beszél arról, hogy a vég el fog következni, de ezt nem azzal a szándékkal mondja nekünk, hogy elrémisszen bennünket vagy félelmet keltsen bennünk hanem, hogy felkészítsen egy tudatos vele való találkozásra és hogy a hit jegyében járva bizalommal tekintsünk előre. Az advent is erre szólít. Tekintsünk előre hiszen ismét, ebben az esztendőben is érkezik a bátorítás, a reménység amire annyi embernek szüksége van."

Ma van advent 1. vasárnapja

Ma, november 29-én van advent 1. vasárnapja.

Advent karácsony napját megelőző
4. vasárnaptól
karácsonyig tart.
Karácsony napja
december 25-én van.
Az adventi időszakban
a keresztény hívők
készülnek
Jézus születésének ünnepére.
Karácsonykor Jézus születését
ünneplik a keresztények.
Advent 1. vasárnapja
az egyházi év kezdetét is
jelenti.
A keresztények
jó viselkedéssel,
csendben és
a bűneik megbánásával
készülnek
Jézus születésének ünnepére.
Advent 4 vasárnapon át tart.
Régebben az adventi
időszakban a keresztények
nem tartottak
zajos mulatságokat,
nem tartottak lakodalmat sem.
Az adventi időszakban
a templomokban
hajnali miséket tartanak.
Az adventi időszakban van
például Szent Miklós napja
és Luca napja is.
Az adventi időszakban
előkerülnek
az adventi koszorúk is,
amelyen 4 gyertya van.
Az adventi koszorún
3 lila színű gyertya
és 1 rózsaszínű gyertya van.
Az adventi időszak alatt
minden vasárnap meg kell
gyújtani 1 gyertyát
karácsonyig.
A gyertyák a hitet,
a reményt, az örömöt
és a szeretet jelentik.
Advent a nyugodt
és békés várakozásról szól,
nem a sietésről,
és nem az ajándékvásárlásról.


Tizenöten részesültek kiválósági ösztöndíjban

Idén is tizenöt vajdasági magyar közgazdászhallgató részesült a Vajdasági Magyar Közgazdász Társaság kiválósági ösztöndíjában. Tízen alapképzésen, öten pedig mesterképzésen végzik tanulmányaikat.

Az ünnepélyes szerződéskiosztó után az inflációról hallhattak előadást a fiatal közgazdászok a szabadkai Városháza Dísztermében.
Az idén negyedik alkalommal részesülhettek a vajdasági magyar közgazdász hallgatók a kiválósági ösztöndíjban.
Davidov Tímea már hamar eldöntötte, hogy közgazdász lesz.
Davidov Tímea, ösztöndíjas: „Teljesen meg vagyok elégedve az egyetemmel, illetve az egyetem által nyújtott lehetőségekkel. Ezt az ösztöndíjat azért pályáztam meg, mert én mindig is szerettem volna, hogyha valamilyen közgazdasági társaságnak a tagja lehetnék, hogy minél több elismerést és minél több pozitív visszacsatolást, visszajelzést kapjak a közgazdász szakmából.”
Monoki Antal, a szabadkai Közgazdasági Kar harmadéves hallgatója már második alkalommal részesül a Vajdasági Magyar Közgazdász Társaság kiválósági ösztöndíjában.
Monoki Antal, ösztöndíjas: „Nagyszerű lehetőségnek látom, hogy a tanulmányaimat itthon gördülékenyen tudjam folytatni, illetve ez egy nagy előny és ösztönzés is nekünk, diákoknak, hogy a tanulmányaink után itthon tudjunk elhelyezkedni a közgazdaság szférájában.”
A PADME Alapítvány támogatásának köszönhetően a Vajdasági Magyar Közgazdász Társaság 10 hónapon keresztül havi 50 000 forint dinár ellenértékének megfelelő összeggel támogatja az ösztöndíjasokat.
Ralbovszki Gyetvai Tímea, elnök, VMKT: „A legtöbb pontot elérők nyerték meg az ösztöndíjat. Ki szeretném emelni, hogy nemcsak a tanulmányi átlag volt az, ami számottevő volt az elbíráláskor, hanem közéleti tevékenységet is néztünk, hogy milyen civil szervezetekben tevékenykednek, egyházi tevékenységet, illetve milyen sportteljesítményük van a diákoknak.”
Az ösztöndíjakat Ralbovszki Gyetvai Tímea, a VMKT elnöke és Dubéczi Zoltán, a Magyar Nemzeti Bank elnöki főtanácsadója közösen adták át.
Dubéczi Zoltán, a Magyar Nemzeti Bank elnöki főtanácsadója: „Az a tapasztalatom, hogy a szerbiai magyar közgazdászok rendkívül felkészültek, rendkívül érdeklődőek. Erről tanúbizonyságot szerezhetünk a versenyek során is, ahogy szerepelnek a tanulmányi versenyeken, valamint, amikor eljönnek a rendezvényeinkre, nyilván lehet érzékelni a felkészültségüket. Úgy érzem, hogy kiválóan felkészült egyetemistákról van szó, akiket tényleg érdemes folyamatosan támogatni.”
A versenyképesség szempontjából fontos, hogy különböző hivatások művelői ösztöndíjban részesüljenek - emelte ki dr. Pásztor Bálint, a szabadkai VKT elnöke
Dr. Pásztor Bálint, elnök, VKT, Szabadka: „Jó, hogy nemcsak az alapstúdiumokon résztvevők, hanem a master tanulmányaikat folytatók is számíthatnak erre az ösztöndíjra, amelyet a Magyar Nemzeti Bank biztosít a számukra, immár negyedik éve. Harmadik éve a joghallgatók is pályázhatnak egy másik ösztöndíjra, és szeretnénk, hogyha más szakmákra is ez kiterjeszthető lenne a jövőben, annak érdekében, hogy a vajdasági magyarság öt, tíz vagy húsz év múlva is rendelkezzen szakemberekkel az élet különböző területein.”
Mitől van és meddig lesz infláció a világban? - ezzel a címmel tartott előadás Vonnák Balázs, a Magyar Nemzeti Bank vezető oktatási és kutató szakértője, a Neumann János Egyetem docense.
Vonnák Balázs, a Magyar Nemzeti Bank vezető oktatási és kutató szakértője: „Előadásom témája, talán az egyik legfontosabb most, ami a gazdasággal kapcsolatban mindenkit érdekel, és ez az infláció. Azt szeretném bemutatni, hogy ez miben hasonlít, a mostani infláció, a korábbi globális inflációs időszakokhoz. Tehát én most globálisan fogom megközelíteni, és milyen esélyek vannak, hogyan jövünk ki, a világ hogyan jön ki ebből a hullámból.”
Az ösztöndíjkiosztón részt vett mások mellett Pásztor István, a VMSZ elnöke és Fremond Árpád, az MNT elnöke is.

15 diák kapott kiválósági ösztöndíjat

Idén is 15 vajdasági magyar közgazdászhallgató kapott ösztöndíjat.

A Vajdasági Magyar Közgazdász Társaság
kiválósági ösztöndíját kaphatta el tegnap
a 15 vajdasági magyar közgazdászhallgató.
Tegnap június 12-e, hétfő volt.
Ebből 10 diák alapképzésen, 5 diák pedig
mesterképzésen végzi tanulmányait.
A tanulók számára tegnap tartották meg
az ünnepélyes szerződéskiosztót.
Ezután az ösztöndíjasok közgazdasági témával kapcsolatos
előadást hallhattak a szabadkai Városháza Dísztermében.
Idén 4. alkalommal kaptak
a vajdasági magyar közgazdász hallgatók kiválósági ösztöndíjat.
Az ösztöndíjas tanulók elmondták,
nagy segítség számukra az ösztöndíj.
Az ösztöndíjas hallgatók 10 hónapon keresztül
havi 50 000 forint dinár ellenértékének megfelelő
összeget kapnak.
Az ösztöndíjat olyan vajdasági magyar
közgazdászhallgatók kapják,
akik tanulmányaik során kiemelkedő teljesítményt mutatnak.


Megünnepelték a szabadkai Zeneiskola 154. évfordulóját

Iskolanapot ünnepeltek tegnap a Szabadkai Zeneiskola tanárai és diákjai.

A műsor keretében elismerő oklevéllel köszönték meg azoknak a tanároknak a munkáját, akiknek a tanítványai kiemelkedő eredményeket értek el a tavalyi versenyeken és fesztiválokon. A Zeneiskola 154. évfordulójára meghívták az intézmény nyugdíjasait és egykori igazgatóit, továbbá a helyi önkormányzat, a Magyar Nemzeti Tanács képviselőit és más iskolák igazgatóit is.
Az ünnepi koncert előtt megkérdeztük a diákokat milyen a zenedések élete. Lelkesen mesélték, milyen jó a légkör az iskolában, és mennyi lehetőségük van a fejlődésre. Minden évben több rendezvényen is van alkalmuk fellépni.
Juhász Leona, tanuló:„- Azért választottam a Zeneiskolát, mert kiskorom óta nagyon szeretem a zenét, és kiskorom óta ide járok, úgy gondoltam, ez a legjobb út, hogy folytassam a zenei tanulmányaimat.
- Milyen hangszeren játszol?
- Én zongorán játszom, de szoktam gitározni is.”
Surján Csongor, tanuló: „Nagyon jó összetartó közösség van itt, a tanárok kifejezetten jók, az órák nagyon hangulatosak és ami plusz, hogy vannak ilyen rendezvények, amik a diákokat foglalkoztatják.”
Az ünnepi műsor keretében elismerő oklevéllel köszönték meg azoknak a tanároknak a munkáját, akiknek a tanítványai kiemelkedő eredményeket értek el a tavalyi versenyeken és fesztiválokon. Sárközi Noémi az elmúlt tanévben két versenyen vett részt diákjaival.
Sárközi Noémi, tanár, népi ének: „A Szólj síp, szólj! népzenei vetélkedőn, amit idén először Törökbecsén tartottak meg. Ott az alapfokú diákjaim léptek fel, ezüst minősítést és arany fokozatot értek el. Valamint májusban a ludasi Citera pendüljön, ének zendüljön vetélkedőn vettünk részt, ahol szintén a szólistáim ezüst minősítést értek el.”
Az iskola igazgatója nagyon büszke a diákok eredményeire, és különösen örül, hogy idén szeptemberben száz diákkal többen iratkoztak be a Zeneiskolába, mint az előző évben. Úgy érzi, ez is az iskola munkájának minőségét jelzi.
Dragana Nikolić, igazgató, Szabadkai Zeneiskola: „A vendégek, akik jöttek ma este, Eszékről jöttek, Szegedről a Király König Péter Zeneiskolából és egy belgrádi zeneiskolából. A többi fellépő pedig a mi iskolánk diákjai lesznek, az alapfokú és a középfokú zeneiskola tagjai.”
A Zeneiskola 154. évfordulójára meghívták az intézmény nyugdíjasait és egykori igazgatóit, továbbá a helyi önkormányzat, a Magyar Nemzeti Tanács képviselőit és más iskolák igazgatóit is.

Megünnepelték a Szabadkai Zeneiskola születésnapját

Megünnepelték tegnap a Szabadkai Zeneiskola 154. évfordulóját.

Tegnap október 18-a, kedd volt.
Az iskolanapon a Szabadkai Zeneiskola
tanárai és diákjai ünnepeltek.
Az ünnepi műsörön elismerő okleveleket
kaptak azok a tanárok, akiknek a tanítványai
kiváló eredményeket értek el
a tavalyi versenyeken és fesztiválokon.
Tavaly 2021 volt.
A Zeneiskola 154. évfordulójára meghívták
az iskola nyugdíjasait és régi igazgatóit is.
A szabadkai zenészek mellett eszéki,
szegedi és belgrádi zeneiskolák tanulói is
felléptek a tegnapi ünnepi műsoron.


A Magyar Nemzeti Tanács hathatós támogatásából teljes egészében megújult a zentai Petőfi Sándor Általános Iskola napközis részlege, ahol nap mint nap 40 diák oktatási időn túli foglalkozása zajlik.

A kibővített tartalommal rendelkező és bútorzatában modern külsőt kapott osztálytermet ünnepélyes keretek között ma adták át használóinak.
A Petőfi Sándor Általános Iskolában már több éve folyamatos igény mutatkozik a napközis foglalkozásokra. Mindezt eddig egy már elhasználódott osztályteremben tudták megvalósítani.
Gordán Kolos, igazgató, Petőfi Sándor Általános Iskola, Zenta: „Ez volt az alapja annak, hogy hogyan is fogjuk felszerelni, illetve felújítani. Nagyon kellett erre figyelni, hogy otthonossá tudjuk tenni. Van játszósarka a tanteremnek, tanulósarka, illetve multimédiás sarka. Kb. 40 tanuló használja ezt a tantermet, persze nem egyszerre, mert annyian nem férnek be.”
Zenta község területén négy általános iskola működik, amelyekben az oktatási időn kívül biztosított a napközis foglalkozás is. A magas színvonalú tanítás mellett, fontos, hogy a szolgáltatásaink körét is tudjuk bővíteni, minőségileg javítani - mondta el az átadás alkalmával Juhász Attila, a zentai önkormányzat oktatással és művelődéssel megbízott tanácstagja.„Ebben a furcsa és érdekes helyzetben, ami itt előállt Szerbiában, amikor rendőrökre van szükség az iskolákban, amikor a tanárba vetett bizalom megingott, amikor az intézményrendszerbe vetett elképzeléseink is kezdenek labilissá válni, fontos az, hogy mi ezt próbáljuk megszilárdítani. Biztosítani a hátterét, a lehetőségét annak, hogy hosszútávra építkezzünk. Fontos az oktatásügy, mert az oktatásba való beruházás a jövőnkbe vetett beruházás.”
A mostani projekt a Magyar Nemzeti Tanács oktatási hálózatának fejlesztésén keresztül valósult meg, együttműködve a nemzetpolitikai államtitkársággal és a Bethlen Gábor Alapkezelő Zrt.-vel. A mostani beruházás értéke 550 ezer dinárt tesz ki.
Fremond Árpád, elnök, Magyar Nemzeti Tanács: „Nagyon fontos ez számunkra, hiszen azt látjuk, hogy a napköziknek a felújítására, illetve a bölcsődéknek a felújítására, kiépítésére óriási igény van, nem csak itt, Zentán, hanem minden egyes oktatási intézményben, illetve minden egyes településen. Ami az oktatási intézményeket illeti, fontos az, hogy a szülők tudják, hogy iskola után legyen egy olyan hely az adott intézményben, ami biztonságos, ahol a gyermekek ott tudnak lenni, tanulni tudnak, be tudják fejezni a házi feladatot, el tudják tölteni azt az időt, amíg esetleg a szülők dolgoznak.”
Ezt a programot folytatnunk kell, segíteni kell, hiszen azt látjuk, hogy erre óriási igény mutatkozik. Mi azon leszünk a jövőben is, hogy az itteni oktatás minősége mindenkor prioritást élvezzen - tette hozzá Fremond Árpád.

Modern napközi várja a zentai gyerekeket

Modern napközi várja a zentai Petőfi Sándor Általános Iskolában a gyerekeket.

A Magyar Nemzeti Tanács támogatta
a napközi teljes felújítását.
A zentai Petőfi Sándor Általános Iskola
napközi részlegében 40 diák foglalkoztatása történik.
Az iskola napközije új bútorokat és eszközöket kapott.
Tegnap adták át ünnepélyesen is
a zentai Petőfi Sándor Általános Iskola
felújított napközijét.
Tegnap május 22-e, hétfő volt.
A napközi felújítása már nagyon fontos volt,
mert eddig egy elhasználódott
osztályteremben voltak a foglalkozások.
A gyerekek és a tanítók is örülnek annak,
hogy egy teljesen új és modern teremben van a napközi.


Nagyszombat van, húsvét ünnepének előnapja

Ez a húsvétvasárnapot megelőző nap a keresztény naptárban. Nagyszombat a húsvéti ünnepkör szent három napja közül az utolsó.

Arra a napra emlékeztet, amikor Krisztus holtteste a sziklába vájt sírban feküdt, de harmadnapra, azaz húsvétvasárnap hajnalára feltámadt. Szungyi Károly adai esperes-plébánosa úgy fogalmazott, húsvétkor kerüljünk az elkeseredettség állapotából a lelkesedés állapotába. Ekkor van a tűzszentelés, amelyet a húsvéti gyertya- és keresztvízszentelés, majd a vigília mise követ. A misén már az Üdvözítő feltámadása fölötti öröm nyilvánul meg, a Gloriára ismét megszólalnak a harangok, és felhangzik az Alleluja. Estefelé tartják a feltámadási körmenetet.
Szungyi Károly, esperes-plébános, Ada: „Amennyiben megértettük húsvét üzenetét, akkor egyszerűen nem lehetünk vakok Krisztus igazi megismerésére. Engedjük, idézőjelesen, hogy levegyük a régi ruhákat, a régi énünket és helyette magunkra öltsük Jézus szeretetét. Az emmauszi tanítványokban drámai változás történt. Az elkeseredettség állapotából a lelkesedés állapotába kerültek. Hasonlóképpen tegyünk mi is.”
Nagyszombaton ér véget a negyvennapos böjt, a körmenetből hazatérő családok ünnepélyesen elfogyasztják a nagyrészt sonkából és tojásból álló húsvéti vacsorát. Szokás volt ezen a napon az első harangszóra kiszaladni a kertbe és megrázni a gyümölcsfákat, hogy a régi rossz termés lehulljon, ne legyen férges az új.
A nagypéntek és a feltámadás erői egyaránt működnek a világban, de nem a nagypéntek, hanem a feltámadás az örök - mondta húsvét alkalmából Balog Zoltán, a Magyarországi Református Egyház zsinatának lelkészi elnöke. A református püspök hangsúlyozta: Isten iránti bizalom kell ahhoz, hogy a feltámadás erői mellett döntsünk akkor is, amikor a pusztító halál jeleit látjuk magunk körül. De az apostolok élete - ha azonosulunk vele - erőt ad, hogy akkor is bízzunk a húsvét, a feltámadás örömében, amikor az életünk inkább hasonlít a nagypéntekez. Mert minden látszat ellenére az életé az utolsó szó.
Balog Zoltán hozzátette: Jézus azért maradt egyedül a keresztfán, hogy attól kezdve soha senki ne legyen egyedül, hogy minden ember maga mellett érezhesse Krisztust, aki együtt szenved vele.
Aki valóban békében van Istennel, az képes kell, hogy legyen áldozatot hozni a békéért a másik emberrel is - mondta Erdő Péter bíboros, esztergom-budapesti érsek húsvét alkalmából.
A bíboros kiemelte: Jézus keresztáldozata békét teremt Isten és ember között, és aki ezt a békét igazi szeretetkapcsolatként éli meg, az testvérének érzi embertársait, és képes áldozatot hozni azért, hogy békében éljen velük. A béketeremtés mindig áldozatvállalást kíván, de Isten színe előtt megmérve a dolgok valódi értékét, kiderül, hogy a békességgel, az összhanggal már itt a földön is "nagyobbat nyertünk, mint amiről lemondtunk mértéktelen ambícióink korlátozásával" - fogalmazott a bíboros. Az ukrajnai háborúról szólva úgy értékelt: "az utóbbi évben a segítő szeretet számtalan szép példáját láthattuk".
A magyar társadalom a háború kezdetétől érezte és értette, hogy mit kell tennie: segíteni a legnehezebb helyzetben lévőket és a menekülni kényszerülőket amennyire csak lehet és ahogyan az nekik a legmegfelelőbb.
A feltámadt Krisztus is hordozza sebeit, és ez vigaszt adhat a megsebzett Európának - mondta Fabiny Tamás, a Magyarországi Evangélikus Egyház elnök-püspöke húsvét alkalmából. Arról beszélt: látva a megsebzett Európát, a sebesült lelkű menekülteket, a háború sérültjeit vagy akár a Föld sebeit, reményt ad, hogy nemcsak a szenvedő, de a feltámadt Jézus testén is sebek vannak.
Az evangélikus püspök rámutatott: ami húsvét után következik, az a karácsonyi történet fordítottja. Jézus karácsonykor lejön a földre, vállalja az emberi sorsot, de húsvét után visszamegy az Istenhez, és "jó fiúként" beszámol neki a földi szenvedésről, kérve, hogy segítsen. Isten kétezer éve jött el, de a segítségére azóta is, folyamatosan rászorul az ember - mondta.

Nagyszombat van

Ma van nagyszombat, vagyis húsvét ünnepének előnapja.

Ma április 8-a, szombat van.
Ez a nap a húsvétvasárnapot megelőző nap
a keresztény naptárban.
Nagyszombat a húsvéti ünnepkör
3 szent napja közül az utolsó.
Nagyszombaton arra a napra emlékezünk,
amikor Krisztus holtteste a sziklába vésett sírban feküdt.
Harmadnapra, azaz húsvétvasárnap hajnalára
feltámadt Jézus Krisztus.
A nagyszombati misén
már az Üdvözítő feltámadása fölötti öröm nyilvánul meg,
újra megszólalnak a harangok,
és felhangzik az Alleluja.
Estefelé tartják a feltámadási körmenetet.
Nagyszombaton ér véget a 40 napos böjt.
A körmenetből hazatérő családok
ünnepélyesen elfogyasztják
a főleg sonkából és tojásból álló húsvéti vacsorát.
Régen szokás volt ezen a napon az első harangszóra
kiszaladni a kertbe és megrázni a gyümölcsfákat,
hogy a régi rossz termés lehulljon, ne legyen férges az új.


50 éve szentelték pappá Juhász Györgyöt

Jelentős évfordulót ünnepeltek Kúlán, Juhász György, helyi plébános vasárnap délután tartotta aranymiséjét. 50 éve szentelték pappá, március 19-én.
Juhász György atya 36 éve szolgál Kúlán. A kúlai katolikus templomot Szent György tiszteletére szentelték fel, így vasárnap, Szent György napján a templombúcsút is ünnepelték.
Valka Károly, a kúlai VMSZ elnöke: "Az egészben még az is, hogy a plébánosunkat is Györgynek hívják, úgyhogy hármas ünnepet ünnepelünk, és úgy gondolom, hogy minden kúlai, és minden vendég örülni fog ennek a szép eseménynek."
Az ünnepi misére, több mint 30 pap érkezett, valamint jelen volt György atya családja Csantavérről. Simon Zoltán, Kalocsa város alpolgármestere a kalocsi érsek ajándékát, és jókívánságait hozta el a településre.
Simon Zoltán, Kalocsa alpolgármestere: "Én úgy érzem, hogy Kalocsa és Kúla testvérvárosi kapcsolata példamutató, hiszen kölcsönösen részt veszünk egymás ünnepein, egymás rendezvényein."
Juhász György atyának köszönetet kell mondani, mivel már ötven éven át életét a vajdasági magyarságnak szentelte - hangsúlyozta Hajnal Jenő, az MNT elnöke.
"Időközben annyi minden fejlesztés is megtörténhetett, a templomon, az egész településen, hiszen a küldetéses emberek a jó istentől egy ilyen áldást kapnak, a ma ünnepelt pedig egy ilyen ember."
György atya jó kedélyű, közösséget szolgáló, elkötelezett magyar ember, aki mindig azt nézi, hogy miben tud segíteni, és mivel tudja a közösség életét szebbé tenni - emelte ki Pásztor István, a VMSZ elnöke.
Pásztor István, a VMSZ elnöke: "Ezért igazán ünnep ez a mai nap, mert a példát tudjuk felmutatni. György atyának a példáját, amit az elmúlt ötven év eredményezett itt, és ezt lelkiekben is millió példával meg lehet mutatni, a templom felújítása is azt gondolom ennek egy kiváló példája, és egyáltalán az amilyen lelki kondícióban, közösségi kondícióban van a kúlai magyarság."
György atya első szentmiséjét április 9-én mutatta be szülőfalujában, Csantavéren. Ezután szolgált Horgoson, Péterrévén és Újvidéken, majd Kúlára került.
Juhász György kúlai plébános, Duna menti főesperes: "Én úgy gondolom, mintha mindig úgy a háttérből lelkipásztorkodtam volna. Csináltam ahogy tudtam, bírtam, kezdetben az volt a fontos, hogy rájöjjek a hívekkel való találkozás, kapcsolattartás nyitjára, aztán pedig itt főleg a gyerekeket tanítottam hittanra, még az iskolába is bejutottam, igen furcsa érzés volt, mert én még abból az időből vagyok, amikor tiltották a templomba járást, és most én megyek be az iskolába, ahol nem éppen fogadták valamikor."
György atya hozzátette, mindenért hálás a papi pályára hívó Úrnak, Jézus Krisztusnak.

50 éve szentelték pappá Juhász Györgyöt

György atya 36 éve szolgál papként Kúlán.

Kúla 1 kisváros Vajdaságban.
Juhász György kúlai plébános vasárnap délután
tartotta aranymiséjét.
Plébános ugyanaz, mint a pap.
Tegnap április 24-e, vasárnap volt.
Azért tartottak aranymisét, mert György atyát
50 éve szentelték pappá, március 19-én.
György atya az első szentmiséjét
50 évvel ezelőtt április 9-én tartotta meg Csantavéren.
György atya 35 éve szolgál papként Kúlán.
A kúlai templomot Szent György tiszteletére
szentelték fel.
Ez miatt vasárnap, Szent György napján
a templom búcsút is ünnepelték.
Az ünnepi misére több mint 30 pap érkezett.


Ég a harmadik gyertya is az adventi koszorún

Két hét múlva itt a karácsony. A katolikus szokás szerint a koszorún lévő egyetlen rózsaszín gyertya az örömöt, Szűz Máriát szimbolizálja. A református hagyományban ugyanakkor nincs ilyen külön jelentősége az adventi gyertyák színeinek.

Stábunk ezúttal Pacséron forgatott adventi istentiszteletet.
A pacséri református gyülekezet imatermében is meggyújtották az adventi koszorú harmadik gyertyáját. A gyerekek nem csak otthon készülnek, szavalatokkal énekekkel vesznek részt az adventi istentiszteleteken.
Kollár Bence, Pacsér: „Sütünk, főzünk, rengeteg mézeskalácsot meg mindenféle kalácsot is, és így szoktuk a házat díszíteni meg jövünk templomba, valamint szoktunk verseket tanulni vagy a hangszeremem valami karácsonyi zenét megtanulok.”
Széll Hanna, Pacsér: „Én is szoktam készülni versekkel vagy a gitáromon is szoktam tanulni karácsonyi dalokat. Nagyon várom a karácsonyt, szeretem, az egyik kedvenc ünnepem, advent nekem azt jelenti, hogy várakozás. Vacsorázunk esténként és akkor együtt van a család.”
A hívő ember számára különösen fontosak az adventi időszak vasárnapi istentiszteletei, hiszen lelkileg is készülnek az ünnepre.
Makai Zsófia, Pacsér: „Az adventi időszak a felkészülés és a várakozás időszaka, felkészülünk lelkileg, várjuk a karácsonyt, felkészülünk az ünnepségre, eljövünk istentiszteletekre.”
Daku János, presbiter, Pacsér: „Megnyugvást, békességet várunk. Készülődünk az ünnepre, a család általában karácsonyra összejön. Az unokáim szavaltak, arra is nagy örömmel készültünk ide a templomba.”
A pacséri gyülekezetben az a hagyomány, hogy már advent első vasárnapján szavalnak és énekelnek a gyerekek. Először a nagyobbak, majd karácsonykor a legkisebbek szerepelnek, ezzel is ráirányul a figyelem arra, hogy milyen drága kincseink vannak - hangsúlyozta Csányi Erzsébet, a pacséri gyülekezet lelkésze. A gyertyagyújtással egyre inkább fokozódik a várakozás.

Csányi Erzsébet, református lelkész, Pacsér: „Egyre inkább átjár bennünket, hogy milyen nagy dolog, hogy Isten ennyire szeret bennünket, hogy elküldte Jézus Krisztust, hogy megszülessen értünk. Tulajdonképpen a gyertyagyújtás, a gyertya fénye jelenti azt, hogy nekünk is ez a feladatunk, hogy világítani kell, ahogy hallottuk a mai vasárnapon is, az irgalmasságot kell gyakorolni, a szeretet kell gyakorolni, ezt tőle kell kérni, hiszen, ha kérjük, akkor lesz a mienk, akkor tölti el a mi szívünket, és akkor tudjuk továbbadni mások felé.”
Az adventi gyertyagyújtás hagyománya egyébként 1838-ra nyúlik vissza, amikor Johann Heinrich Wichern protestáns lelkész, az első gyermekotthon megalapítója a ház egyik termében fából hatalmas csillárt készíttetett, és minden istentiszteleten egy újabb gyertyát tűzött a csillárkoszorúba. Ezen a koszorún 24 gyertya állt, minden hétköznap meggyújtottak egy fehéret, és minden vasárnap egy pirosat. Ezt később felváltotta a vasárnapokat szimbolizáló négy gyertya a fenyőkoszorún.

Ma van örömvasárnap

Ma gyújtjuk meg a harmadik gyertyát az adventi koszorún.

Ma van örömvasárnap.
Ma december 11-e, vasárnap van.
A világító gyertyák számának
a növekedése a növekvő fényt jelenti.
Ma a rózsaszínű gyertyát kell meggyújtani
az adventi koszorún.
Örömvasárnapján az Úr eljövetelének
közelségét ünnepeljük.
Advent harmadik vasárnapján Szűz Máriát is dicsőítjük,
aki megszülte Jézust.
Az adventi időszak a várakozási időszak.
Ebben az időszakban a családok együtt várják
Jézus Krisztus születését.
Ma az öröm gyertyáját is közösen gyújtják meg a családtagok.
Karácsony a kereszténység egyik
legszentebb ünnepe.
Karácsonykor Jézus születését ünnepeljük.


Ma van Đurđevdan, azaz Szent György napja

Ez a nap a szerb ortodox egyház jeles ünnepei közé tartozik, amelyet a Gergely naptár szerint május hatodikán ünnepelnek.

Az ikonokon Szent Györgyöt általában lóháton ábrázolják, amint éppen megöl egy sárkányt. Számos család védőszentje. A szerb nép körében ehhez a naphoz kötődik a legtöbb népszokás. Úgy tartják, hogy ma találkozik a tél és a tavasz. Ilyenkor gyógynövényekből koszorút fonnak, amit aztán folyóvízbe dobnak. A hiedelem szerint a koszorú, mint egyfajta szimbólum, egészséget, szeretetet és gazdag termést hoz a családnak. Đurđevdan az állattenyésztők ünnepe is, emiatt a régi szokásokat a hegyvidéken élők őrizték meg legtovább. Ez a nap a roma nemzetiségűek körében a legfontosabb ünnep. A hagyományok szerint ezen a napon otthonukat virágokkal és zöld ágakkal díszítik a tavasz tiszteletére.
Szerbiában Szent György számos család védőszentje. Ezt a napot a templomban és otthon is megünneplik.
Nikola Nešić, Újvidék: „Maga a szent és a slava a család ünnepét és védőszentjét képviseli, és ennek megfelelően ünnepeljük. Mi a család és a legközelebbi barátok és rokonság körében ünnepeljük. Szerényen, de megünnepeljük. Mindig ügyelünk arra, hogy hagyományos legyen az asztal. Fehér leves, szárma, sültek és kalácsok.”
Stojan Ramić, Újvidék: „Én pravoszláv vallású vagyok, és azok a hagyományok szerint ünneplek. Pogácsa, búza, prója, és utána a többi, a húsok és egyebek. A család körében, egyelőre. Egyébként régebben több mint 30 személy volt jelen, de a koronavírus miatt most csak a szűk család ünnepel. Szerényen, ahogy lehet.”
A tanítás szerint Szent György római katona volt, akit Diocletianus császár halálraítélt, mert nem volt hajlandó lemondani a keresztény hitről. Az ikonokon általában lóháton ábrázolják, amint éppen megöl egy sárkányt, amivel jelképesen a hite által a gonosz felett győzedelmeskedik.
Velimir Vrućinić, pap, Szent Cirill és Metód Templom, Újvidék: „Sok keresztény ünnepel egy szentet, például mert a nevét viseljük, és felnézünk rá. A szerbeknél van az a jellegzetesség, hogy az egész család ünnepel egy szentet, és úgy ünnepli, mint a saját keresztelő ünnepét. Valójában 1200-1300 évvel ezelőtt, attól függően ki mikor vette fel a kereszténységet, mivel mi szlávok is többistenhívők voltunk, keresztények lettünk, és az őseink feltették a kérdést, hogy milyen keresztények kell, hogy legyünk. Az egyház akkor azt mondta nekik, hogy ma például Szent Györgyöt ünnepeljük, legyen ő számotokra a keresztény teljesítmény, szeretet, élet példája. Ezért az őseink példát vettek arról a szentről, tisztelték, figyelték az életét, felnéztek rá, és örökségül hagyták a gyerekeiknek, hogy mindig azt a szentet ünnepeljék. Tehát elsősorban, hogy felnézzünk erre a szentre.”
A hívek ezen a napon szentmisén emlékeznek meg Szent Györgyről. Azok a családok, akiknek védőszentje, a templomba Jézus testét és vérét jelképező kenyeret és bort visznek, amit a papok megáldanak: „Emellett főtt búzát is hozunk, amit mi úgy hívunk, hogy ünnepi búza. Ez a szokás még a negyedik századból ered, Julianus császár idejéből. Ez jelképesen a feltámadást képviseli. Ha kenyeret akarunk gyúrni, azt a búzából kapjuk, de ahhoz, hogy legyen új termés, mi elvesszük azt, ami elhalt, és elhintjük, hogy új termés szülessen, és ez a feltámadást jelképezi. Mindezt elhozzuk a templomba, hogy a pap megáldja imádság mellett, amit láthattak is. Ezeket az ajándékokat hazavisszük az otthonunkba, és az asztalra tesszük. Minden egyébbel tálaljuk, és fogyasztjuk, valamint megkínáljuk a családtagjainkat is, az ajándékainkkal, hozammal, áldozattal együtt.”
Szent György kultusza a negyedik századból ered, de a középkorban terjedt el igazán. Előbb a felsőbb rétegek, a nemesség és a lovagi rendek tisztelték, majd a szélesebb tömegek körében is népszerűvé vált. A kereszténység előtt időkben a tél és a tavasz találkozását, a nyári időszak kezdetét ünnepelték, és számos népszokás manapság is fennmaradt.
Tatjana Bugarski, néprajzkutató, Vajdasági Múzeum: „A Szent György napi szokások kimondottan kötődnek a mai időkhöz is. Ez volt többek közt az oka annak is, hogy a szellemi kulturális örökség listájára lettek téve. Ezek nem csak régi szokások, hanem manapság is nagy jelentőségük van. Legvalószínűbb, hogy azért mindannyiunknak valamilyen módon világos, hogy miről van szó, mivel ezek általános dolgok, amelyek mindannyiunkhoz kötődnek. A természet ébredése, a fejlődés iránti vágy, a természet virágzásának átadása, a jókívánságok, amelyek mindannyiunkat érintenek. Ezek olyan dolgok, amelyek jelen vannak az archaikus szokásokban, amelyekkel mindannyian azonosulni tudunk.”
Szent György az egyik legnépszerűbb szent, és úgy a keleti, mint a nyugati keresztény világ ünnepli. Szerbiában az iszlám vallásúak is tisztelik, valamint a roma nemzetiségűek körében is ez a nap a legfontosabb ünnep.

Ma van Đurđevdan, vagyis Szent György napja

Ez a nap a szerb ortodox egyház egyik fontos ünnepei közé tartozik.

A Gergely naptár szerint minden év
május 6-án ünneplik az ortodox hívek
Đurđevdant, vagyis Szent György napját.
Ma május 6-a, péntek van.
Az ikonokon Szent Györgyöt lóháton ábrázolják,
ahogy éppen megöl egy sárkányt.
Ikonokat főleg templomokban láthatunk.
Az ikonok díszes festmények,
amelyek általában valamilyen szentet ábrázolnak.
Szent György több ortodox család védőszentje.
A szerb lakosoknál ehhez a naphoz tartozik
a legtöbb népszokás.
Úgy gondolják, hogy ma találkozik
a tél és a tavasz.
Ezen a napon az ortodox emberek
gyógynövényekből koszorút fonnak,
amit aztán a folyóvízbe dobnak.
A koszorú az egészséget, a szeretetet
és a gazdag termést jelképezi.
Đurđevdan az állattenyésztők ünnepe is.
Ez miatt a régi szokásokat a hegyvidéken élők
tartják be legjobban.
Ez a nap a roma nemzetiségű embereknél
a legfontosabb ünnep.
Régi szokás szerint ezen a napon
a roma családok az otthonukat
virágokkal és zöld ágakkal díszítik
a tavasz tiszteletére.


Csütörtöktől megszűnhet a rendkívüli állapot, de marad a kihirdetett járványhelyzet

A kijárási tilalom is véget érhet csütörtökön.

Várhatóan csütörtökön törlik el a rendkívüli állapotot Szerbiában. Ezzel együtt a kijárási tilalom is véget érhet csütörtökön - jelentette be vasárnap este Aleksandar Vučić a Pink Televízióban. A szerb államfő a választások lehetséges dátumairól is beszélt. Véleménye szerint június 14-én vagy június 21-én kellene megtartani a voksolást.
Két fontos feltételnek kell teljesülnie a rendkívüli állapot visszavonásához: hogy egy hétig 5 százalék alatti legyen a fertőzöttek aránya a tesztelt személyekhez képest, valamint az is, hogy jelentősen csökkenjen a lélegeztetőgépen lévők száma. Ezek teljesültek, ezért kezdeményezik a rendkívüli helyzet visszavonását - mondta este Aleksandar Vučić a Pink Televízió vendégeként. Várhatóan már ma javaslatot tesz a rendkívüli helyzet eltörlésére a Védelmi Minisztérium, a kormányfő és az államfő pedig ezzel összhangban juttatja el a javaslatát a szerbiai parlamentnek, amely szerdán kerülhet napirendre. Ha a képviselők elfogadják a javaslatot, és a döntés megjelenik a Hivatalos Közlönyben, akkor várhatóan csütörtöktől lép érvénybe a rendkívüli állapot eltörlése Szerbiában - magyarázta a szerb államfő. Ez egyszersmind azt is jelenti, hogy csütörtöktől a kijárási tilalmat is megszüntetik - tette hozzá.
Aleksandar Vučić, államfő, Szerbia: „Ana Brnabić és az én aláírásommal a parlament elé megyünk, hogy eltöröljük a rendkívüli állapotot, ennek szerdán, Đurđevdanon kellene megtörténnie. Ha ez rögtön megjelenik a Hivatalos Közlönyben, akkor csütörtökön már nem kellene, hogy kijárási tilalom legyen. Utána, ahogy Dr. Kon és Dr. Janković mondta, minden a lakosok felelősségérzetétől függ.”
Dr. Predrag Kon járványügyi szakember - szintén a Pink Televízió vendégeként - azonban arra emlékeztetett, hogy attól, hogy eltörlik a rendkívüli állapotot és megszűnik a kijárási tilalom, még mindig érvényben marad a kihirdetett járványhelyzet az országban, ezért az elkövetkezőkben is lesznek még korlátozások. Be kell tartani például a távolságtartás szabályát, érvényben marad a gyülekezési tilalom, és egyelőre az iskolalátogatás tilalma is.
Dr. Predrag Kon járványügyi szakember: „Megmarad a kihirdetett világjárvány is az Egészségügyi Világszervezet részéről, tehát a rendkívüli intézkedések is. A tiltások helyett, ahogy azt mondtuk is, a kontaktusok tiltása helyett, a kontaktusok elkerülése lesz érvényben. Továbbra is be lesz tiltva a nyilvános gyülekezés, az iskolák sem dolgozhatnak. Ez megmarad a kihirdetett különleges járványhelyzet alapján.”
Aleksandar Vučić a műsorban kiemelte, hogy az elmúlt időszakban nem volt komolyabb vita az államvezetés és a járványügyi szakemberek között a védelmi intézkedéseket illetőleg. Hozzátette: Szerbiában nem volt hiány semmiből, az orvosok és az egészségügyi dolgozók pedig emberfeletti munkát végeztek a lakosok életének megőrzése érdekében. A szerb elnök véleménye szerint az ország gazdasága erős lábakon áll, ezért nem kell tartani nagyobb visszaeséstől a koronavírus-járvány miatt: „Áprilisra 76 milliárd dinár bevételre számítottunk, hatalmas visszaesésre számítottunk. De a visszaesés kisebb, mint a mennyire gondoltunk. A bevételi oldalunk 83, majdnem 84 milliárd dinár. Ami ezt illeti, a nehéz intézkedéseknek köszönhetően, annak köszönhetően, hogy gyárakat építettünk, gyárakat nyitottunk meg, a szerb gazdaság ezt könnyebben átvészeli. Ezért kellene, hogy mielőbb megnyíljon az európai gazdaság is. Sok gyárunk ugyanis, főleg, ahol német és olasz befektetők vannak, az ő piacukra, az ő gyáraiknak dolgozik.”
Az államfő vasárnap este az előttünk álló választásokról is beszélt. Azt mondta, ha minden a remények szerint alakul, akkor körülbelül másfél hónap múlva tartható meg a voksolás Szerbiában, a törvényekkel összhangban - mondta Aleksandar Vučić. Az elnök két lehetséges dátumot említett a választások megtartására: június 14-ét és június 21-ét. Hozzátette: erről a politikai pártok képviselőivel ma fog egyeztetni, de ő arra is készen áll, hogy a lakosok már június 14-én az urnák elé járuljanak.

Csütörtöktől megszűnhet a rendkívüli állapot Szerbiában

Csütörtöktől lehet, hogy megszűnik a rendkívüli állapot Szerbiában.

Ez még nem biztos.
Ha vége lesz
a rendkívüli állapotnak
csütörtökön,
akkor nem lesz több
kijárási tilalom sem
csütörtöktől Szerbiában.
Ezt Aleksandar Vučić,
a szerb államfő mondta.
Dr. Pedrag Kon azt mondta,
hogy a rendkívüli állapot
megszűnése után is
megmarad a járványhelyzet
Szerbiában.
Dr. Predrag Kon
1 szerb járványügyi orvos.
A rendkívüli állapot
megszűnése után is
fontos lesz betartani
az emberek közötti
távolságtartást.
A rendkívüli állapot
megszűnése után is
tilos lesz a gyülekezés
nagy társaságokban.
A rendkívüli állapot
megszűnése után is
tilos lesz az iskolalátogatás.
Egyre kevesebb
a koronavírusos beteg
Szerbiában.
Kevesebb a beteg,
de fontos továbbra is
vigyázni egymásra.
Még mindig ne adjunk
egymásnak puszit,
ne öleljünk meg senkit,
és ne kezeljünk le senkivel.


TH!NK Oktatási Központ

Programozást, idegen nyelveket, rajzolást, szobrászkodást, sőt sakkozást is tanulhatnak Szabadkán kicsik és nagyok, mindezt egy helyen, az újonnan megnyílt TH!NK Oktatási Központban.

A minőségi intellektuális programok hiányát fedezték fel közösségünkben a TH!NK Oktatási Központ megálmodói, és azzal a céllal alakították meg intézményüket, hogy támogathassák a gyerekek és a felnőttek kreativitását, önbizalmát, szociális készségeit, csiszolhassák elméjüket, felkészítve őket a sikeres jövőre.
Szabadkai magániskolák ötvözésével született meg a TH!NK Oktatási Központ. A több éve működő Logiscool programozóiskola és az Eloquence nyelviskola, valamint a Flying Colors művészeti iskola és a LEVELUP 8k képességfejlesztő program fúziójával alakították ki az új intézményt, a Boza Šarćević utca 19-es szám alatt. Helyi szakemberek vezetik majd a kurzusokat, amelyek modulrendszerben nyújtanak majd fejlődési lehetőséget.
Rózsa Zsombor, igazgató, TH!NK Oktatási Központ, Szabadka:„ Ezek az iskolák mind azt a célt tűzték ki, hogy a gyerekeknek használható tudást adjon, és hogy az iskolai tevékenységeket nagyon jól kiegészítsék. Azt gondoljuk, hogy az nagyon jó a városunknak, hogy ennyire sok és színes oktatási program egy helyen megtalálható. Tudjuk azt, hogy például egy-egy családban előfordul, hogy több gyermek is van, és mindenkinek más az érdeklődési köre, itt pedig nagyon színes lesz a választék, és így a gyerekek is találnak valamit, amiben örömüket lelik, és szívesen fejlődnének.
- Hány éves gyerekeket vártok ide?
- Ha a gyerekekről van szó, akkor hét éves kortól 18 éves korig találnak majd nálunk programokat, de nemcsak a gyerekeket fogjuk bekapcsolni ezekbe a programokba, hanem a felnőtteket is. Már néhány éve sikeresen működik a cybernagyi programunk, ahol az idősebb korosztályt vezetjük be a digitális világba, de ugyanígy készülünk számukra festészet és szobrászat képzésekkel, sőt még gasztro-kultúrális képzések is lesznek.”
A művésztanfolyamokon készült alkotásokból évente akár két kiállítást is szerveznek.
Nora Ljubanović Evetović, festőművész, TH!NK Oktatási Központ, Szabadka: „Különböző képzőművészeti technikákkal ismerkedhetnek meg, mint amilyen a rajzolás, a festés, a szobrászat. Ami a képzőművészeti anyagokat illeti, rajzoláskor használunk majd ceruzát, tintát, tollat, akril festékeket, sőt még olajfestékeket is, idővel ez utóbbi technikával is megismerkedhetnek. Természetesen agyagot használnak majd szobrászatkor, és nem pedig gyurma modellezőanyagot.”
A szabadkai Logiscool programozóiskola oktatójaként Fleisz Ákos elmondta, a gyerekek nagy örömmel vettek részt a programkészítő tanfolyamokon.
Fleisz Ákos, oktató, TH!NK Oktatási Központ, Szabadka: „Programozást tanítok nekik, de főleg a programozás logikai, illetve a logikájuk fejlesztésére tanítsuk őket. Főleg arra, hogy át tudják gondolni, ha ezt csináljuk, akkor mi történik, mi lesz, ha? - erre a gondolkozásra, ezt a gondolkozást tanulják meg először.”
A magyarországi Füzi Ákos szoftverfejlesztő céget alapított Szabadkán öt évvel ezelőtt, most a jó tapasztalatai mentén megalapította a TH!NK Oktatási Központot is.
Füzi Ákos, tulajdonos, TH!NK Oktatási Központ, Szabadka: „Ez a ház, ahol most vagyunk, ezt hívhatjuk a tehetséges gyerekek házának is. Nagyon gazdag programkínálat van itt arra vonatkozóan, hogy hogyan tudnak a gyerekek fejlődni. Rendkívül sok kompetencia, nyelvi, logikai, kognitív tanulási kompetenciákra, egyfajta tehetséggondozó helynek látjuk. Nagyon örülünk neki, hogy multinacionális, hogy nem egy nemzethez kötődik, hanem szerbek, horvátok, magyarok, németek, mindenki megtalálhatja itt a helyét.”
A szabadkai TH!NK Oktatási Központ célja, hogy ismét divatba hozzák a tanulást, és hogy minőségi tudást kapjanak az érdeklődők, amit fel tudnak használni, ami megfelel a piaci követelményeknek, mert nagyon fontos, hogy a gyerekek alkotói és nem pedig elszenvedői legyenek jövőjüknek.

Oktatási központ nyílt Szabadkán

Oktatási központ nyílt tegnap Szabadkán.

Tegnap március 7-e, kedd volt.
A központ neve TH!NK Oktatási Központ.
Oktatás tanítást jelent.
Az oktatási központban programozást,
idegen nyelveket, rajzolást, szobrászkodást,
és még sakkozást is tanulhatnak kicsik és nagyok.
A TH!NK Oktatási Központ célja,
hogy támogathassák a gyerekek és a felnőttek kreativitását,
önbizalmát, szociális készségeit, fejlesszék tudásukat,
felkészítve őket a sikeres jövőre.
A szabadkai Boža Šarćević utca 19-es címen
található az új oktatási központ.
Helyi szakemberek vezetik majd a foglalkozásokat.
Az oktatási központba 7 éves kortól
18 éves korig várják a gyerekeket.
Az oktatási központban felnőttek
és idős emberek számára is
tartanak majd hasznos és érdekes foglalkozásokat.


Szeptembertől új osztálykirándulási szabályzat Szerbiában

Ennek értelmében az általános iskolás diákok számára kizárólag belföldön szervezhető osztálykirándulás, csupán a végzős középiskolások utazhatnak majd külföldre.

Ez a korábbi szabályzatban is így volt. Tanulmányi utak, közös projektek és cserediák-program keretein belül azonban ezután is lesz mód a diákok külföldre utaztatására.
A temerini Kókai Imre Általános Iskola minden osztálya - a nyolcadikosok kivételével - megy osztálykirándulásra idén. Belföldre szólnak az osztálykirándulások, tehát Szerbia különböző városaiba, helységeibe látogatnak el, de a diákoknak van lehetősége külföldre is, illetve az anyaországba utazni különböző kirándulások, tanulmányi kirándulások és versenyek alkalmával.
Az ötödikesek közül többen két egynapos kirándulásra is mehettek idén, amennyiben a szülő vállalta ennek anyagi költségeit. A tavaszi szünetben az ópusztaszeri Csillagösvény labirintusban és a szegedi Vadasparkban jártak. Zakinszky Regina: „Mi már voltunk Magyarországon kirándulni, de azt nem az iskola szervezte, hanem pár tanár, de attól majd megyünk az iskola által szervezett kirándulásra is, ami nemsokára lesz, május 30-án, Zasavicára megyünk és Mitrovicára.”
Az osztálykirándulás a régi és az új vonatkozó szabályozás szerint is csak belföldre szólhat, ami az általános iskolás diákokat illeti. Sziveri Béla, igazgató, Kókai Imre Á.I., Temerin: „A szülői tanács az, aki dönt arról, hogy hová menjenek, az a szülői tanács által elfogadott desztináció belekerül az iskola tervébe, az alapján írjuk ki ezt a tenderszerűséget, erre jönnek a zárt borítékok, amikor a bizottság kinyitja, akkor hívjuk a szülőket, külön az elsős, másodikos harmadikos osztályosok szüleit, és akkor szavazattöbbséggel döntik el.”
A temerini diákok többnyire egynapos kirándulásokra utaznak idén, Újvidékre, Kelebiára, a resavai cseppkőbarlangba, de a negyedikesek egy hetet a Tarán tölthetnek, a hetedikeseknek pedig görögországi nyaralást szervez majd az iskola, amennyiben lesz elég érdeklődő. Nyilas Mihály, tartományi oktatási titkár: „A szabályzatok továbbra is lehetővé teszik az ún. tanulmányi utak megszervezését, az iskolák közötti csereprogram, valamilyen projektalapú kirándulás formájában, vagy egyébként az iskolák közötti együttműködés formájában, tehát bizonyos keretek között természetesen folytatódhat az a jó gyakorlat, hogy például a magyar diákok, akik magyar nyelven tanulnak Vajdaságban, az anyaországba kiránduljanak és ott különböző programokban részt vegyenek.”
A külföldi utakkal kapcsolatban új feltétel, hogy azok benne kell, hogy legyenek az éves munkatervben, és ezt a tervet jóvá kell, hogy hagyniuk az iskolák igazgatóságának.

Szeptembertől csak belföldre mehetnek kirándulni az általános iskolások

2019. szeptembertől csak belföldre mehetnek kirándulni az általános iskolás diákok.

Ez egy új osztálykirándulási szabály Szerbiában.
Belföld Szerbiát jelenti.
Belföldi város vagy falu ugyanaz, mint a szerbiai város vagy falu.
Külföldi kirándulásra mehetnek a középiskolás 4. osztályos diákok.
Külföldi ország az, ami Szerbián kívül van.
Külföldi ország például Magyarország, Németország, Horvátország.
Az általános iskolás diákok akkor mehetnek külföldre, ha verseny van valahol.
Például Magyarországon valamilyen verseny van, akkor a diák külföldre tud menni.


„Vért adni olyan, mintha szervet adományoznánk”

Véradás volt a Magyar Tannyelvű Tanítóképző Karon.

Az akciót a szabadkai Vöröskereszt a szabadkai vérellátó osztállyal együttműködve hajtotta végre. Vért minden egészséges 18 és 65 év közötti férfi és nő adhat.
Nemcsak a Magyar Tannyelvű Tanítóképző Kar hallgatói, hanem Halasi Szabolcs, az MTTK tanára is önkéntesen adott vért. „A Covid ideje alatt volt egy kis megszakítás, de utána rögtön az elsők között voltunk, ahová jöttek a csapattal. Mi azt szeretnénk, hogy példát mutassunk evvel a hallgatóinknak, nemcsak mi tanárok adunk vért, a hallgatóink is adnak, de a hallgatók így hogy látják, hogy segíthetnek tehetnek a közösségért ezt majd viszik tovább, és azokban a közösségekben, ahol elhelyezkednek bízunk benne, hogy ezt a pozitív példát erősíteni fogják ott is.”
A nők négyhavonta, a férfiak háromhavonta adhatnak egy egységnyi vért, ami 450 millilitert jelent. Dukin Szintia, hallgató, Magyar Tannyelvű Tanítóképző Kar, Szabadka: „Ezzel tudom, hogy tudok segíteni másoknak és a gondolat maga, megéri, már csak a gondolat, hogy segíthettem másoknak.”
Czékus Gézának köszönhetően a Magyar Tannyelvű Tanítóképző Kar már 2006 óta részt vesz a Vöröskereszt és a szabadkai vérellátó osztály közös véradási akciójában. Nagy vérveszteséggel járó balesetek sérültjeinek ellátásakor - életmentéskor, műtétek során illetve súlyos betegségek, mint a vérképzőszervi vagy rosszindulatú daganatok kezelése során, a betegeknek folyamatosan vérkészítményekre van szüksége. A véradás során levett vérből előállított legrövidebb lejáratú vérkészítmény csupán 5 napig használható fel, ezért nagyon fontos a véradások folyamatossága.
Sebők Zsolt, szabadkai munkatárs, Vöröskereszt: „Orvosi szempontból tekintve a vér is szervnek számít, annyi hogy ez folyékony állapotban van. Az, aki vért adományoz gyakorlatilag, az mintha egy szervet adományozott volna. Ez a köztudatban nincs benne, de ez egy nagyon fontos dolog. Miért fontos? Fontos azért mert a vér egy olyan segítség, amit nem lehet előállítani.”
A szakemberek elmondták, régebben a véradási akcióknak nagyobb népszerűsége volt, lényegesen többen döntöttek az önkéntesen véradás mellett. A koronavírus járvány két éve többek között azt eredményezte, hogy csökkent a véradási kedv.

Véradás az MTTK-n

Ma délelőtt véradást szerveztek a szabadkai MTTK-n.

Ma október 18-a, kedd van.
Az MTTK a Magyar Tannyelvű Tanítóképző Kar rövidítése.
A véradási akciót a Szabadkai Vöröskereszt
és a Szabadkai Vérellátó Osztály szervezte.
A véradás nagyon fontos.
Vért minden egészséges 18 év és 65 év
közötti férfi és nő adhat.
A nők 4 havonta adhatnak vért.
A férfiak 3 havonta adhatnak vért.
A szabadkai MTTK-n ma délelőtt
fiatal egyetemisták és az intézmény
munkatársai is adtak vért.


Mindenszentek napja van

Ez a nap a kötelező egyházi ünnepek közé tartozik, parancsolt ünnep, melynek napján ünnepeljük az összes szentet, valamennyi megdicsőült lelket.

A mindenszentek ünnepe szorosan összefonódik a halottak napjával, amelynek napja november 2-án van. A 19. század elejétől terjedt el az a szokás, hogy az emberek ekkor meglátogatják elhunyt hozzátartozóik sírját, gyertyát gyújtanak, virágokat, koszorúkat visznek.
Virágba borultak a temetők Szabadkán is. Színesebbnél színesebb krizantémok és lámpások díszítik a sírokat. A mai az üdvözült lelkek emléknapja, holnap pedig halottak napja lesz.
Ahány ember, annyi szokás - tartja a mondás. Ez vonatkozik a mindenszentek napjára is. A hagyományok szerint ezt a napot teljes csendességben, munka és más megterhelő tennivaló nélkül kell eltölteni. A mai rohanó világban viszont nehéz ezeket betartani.
Rácz Erzsébet: „Semmit sem szabad ezen a napon csinálni. Főzni, kimenni a temetőbe és ennyi. Semmi vasalás, semmi mosás.”
A szabadkai hozzátartozók is virágokkal, mécsesekkel és gyertyákkal érkeztek a sírokhoz. A gyertya fénye az örök világosságot jelképezi.
Nagy Ilona: „A mindenszentek megemlékezés a halottakra és a hozzátartozóinkra. Karácsonykor, húsvétkor, mindenszentekkor kijövünk meglátogatni őket. Gyertyát gyújtunk, virágot hozunk.”
Ivan Šarčević szerint fontos, hogy ne csak ezen napon, hanem egész évben emlékezzünk szeretteinkre: „Meglátogatom az elhunyt szeretteimet, akikre egész évben gondolunk. Ez az a nap, amikor felkeressük a nyughelyüket és tisztelettel emlékezünk azokra, akiktől az életet kaptuk.”
A legtöbben már a mindenszentek napját megelőzően megtisztították a sírokat, hogy aztán az ünnepnapon már csak a virágokat és a gyertyákat helyezzék el a síroknál. Ezeket a temetőnél is meg lehet vásárolni.
Szaulity Rózsa, árus: „Az emberek már jóval hamarabb kijönnek, mert akkor tisztítják a sírokat, de visznek virágokat, gyertyát is. Mindenszentek amikor van, rengeteg jönnek ki, mert akkor jönnek ki a virággal is, viszik a gyertyákat. Aztán otthon is meggyújtják a gyertyát, az a szokás, hogy minden halottra egy gyertyát.”
A mindenszenteket halottak napja követi, amikor a lakosok hasonlóképpen kilátogatnak a temetőbe. A két nap nem összekeverendő, míg a mindenszentek az üdvözült lelkek emléknapja, halottak napján pedig azokért imádkoznak a hívek, akik az üdvösséget még el nem nyerték el.

Mindenszentek napja van

Ma november 1-je, kedd van.
Mindenszentek napja kötelező egyházi ünnep.
Ezen a napon ünnepeljük az összes szentet.
Mindenszentek napja után van a halottak napja.
Halottak napján az összes elhunyt szerettünkről
emlékezünk meg.
Halottak napja november 2-án, holnap lesz.
Ezen a két napon az emberek
meglátogatják az elhunyt hozzátartozóik sírját,
gyertyát gyújtanak, virágot és koszorút visznek a temetőkbe.


Anyák napja

A különböző országokban más és más napokon tartják, Magyarországon és Szerbiában is május első vasárnapján.

Ma van anyák napja. A napot, amelyen az anyaságról emlékezünk meg, világszerte megünneplik. Ilyenkor virággal, meglepetéssel köszöntik az édesanyákat és nagymamákat Kárpát-medence-szerte.
Az anyák megünneplésének a története egészen az ókori Görögországig nyúlik vissza, akkor még tavaszváró ünnepet ünnepeltek, de vele együtt az édesanyákról is megemlékeztek.
Mára az anyák napja mint ünnep sokat változott. Olyan időszak is volt, amikor időszakosan feledésbe merült. Stábunk utánajárt, hogy Szabadkán hogyan ünneplik a jeles napot. Az általunk megkérdezettek közül a legtöbben virággal kedveskedtek édesanyjuknak. A Tejpiacon többen is sorba álltak a virágárusoknál. Božidar Drča: „Vettem egy szép virágot a figyelmesség jegyében, mert az édesanyám jó. És minden anyát értékelni és becsülni kell.”
Az egyre népszerűbbé váló ünnepre már jellemzően a virágüzletek és az ajándékboltok külön készülnek. Székely Erika virágüzlet-tulajdonos szerint leginkább a kisebb csokrok és virágkosarak a kelendők: „Lényegében minden virág megy. Amit én legjobban ajánlani tudok az a kála, rózsa, liliom. Ezek nagyon szép és elegáns virágok. Szép, tehát csokrokat is, kosarakat is bármit lehet belőle csinálni. Tehát anyák napja alkalmából inkább az ilyesmi, a tartósabbak a szebbek. Azok, amik keresettek.”

Az anyák napja az 1600-as években vallási színezetet is kapott. A keresztények a boldogságos Szűz Mária személyében égi édesanyát kaptak - mondta el Szakály József. A szabadkai Munkás Jézus templom plébánosa hozzátette, május hónapban ezért a Lorettói litániát, a Boldogságos Szűz Máriát köszöntő és segítségül hívó imádsággal fohászkodnak. Május első vasárnapján ezzel az imádsággal az édesanyákat is megtisztelik.
Szakály József, plébános, Munkás Jézus plébánia-templom: „A szentmiséken imádkozunk is értük, akkor ha közöttünk vannak még édesanyáink akkor égi áldást kérünk számukra, ha pedig már eltávoztak, előttünk járnak az öröklétben, akkor nem feledkezünk meg arról, hogy örök üdvösségükért is imádkozzunk.”
Május első vasárnapján nemcsak az anyákat, de a nagymamákat is köszöntik. Érdekesség, hogy a felmérések azt mutatják, hogy az anyák napi köszöntéseknek köszönhetően ezen a napon lényegesen megugrik a telefonhívások száma Európában - ez bizonyítja az ünnep népszerűségének növekedését. Egy közelmúltbeli felmérés szerint világszerte anyák napjára esik a legtöbb külföldi hívás, számuk még az újévit is meghaladja

Ma van anyák napja

Vannak országok, ahol másik napon van az anyák napja.
Magyarországon és Szerbiában minden év május 1. vasárnapján van anyák napja.
Anyák napján az édesanyákat ünneplik a gyerekek és a családok.
Az anyák napját az egész világon ünneplik.
Anyák napját Magyarországon 1925-ben ünnepelték először.
Az iskolákban is megünneplik az anyák napját.
Anyák napján minden édesanyát fel kell köszönteni.
Anyák napján minden édesanyának virágot lehet venni.


Mindenszentek napja van

A mindenszentek ünnepe szorosan összefonódik a halottak napjával, amelynek napja november 2-án van. A 19. század elejétől terjedt el az a szokás, hogy az emberek ekkor meglátogatják elhunyt hozzátartozóik sírját, gyertyát gyújtanak, virágokat, koszorúkat visznek.
Már messziről érezhető volt a frissen sütött gesztenye illata a szabadkai Bajai úti temetőnél, de az ilyenkor mindinkább kelendő, különböző ízesítésű édességek is megvásárolhatók voltak. Aki virág nélkül érkezett, a bejáratnál a sokszínű krizantémok, margaréták, és ikebanák közül válogathatott, de a különböző méretű mécsesek is kelendőek voltak. Csipak Sándornál hétfőn délelőtt nagy volt a forgalom.
A cserepes virágai gyorsan elkeltek, és a legtöbb ikebanát is sikerült eladnia, de az ilyenkor közkedvelt krizantémok is szép számban fogytak.
Csipak Sándor, árus: "Most elég jó volt, elég jól elvitték őket. Most már jönnek a templomból és akkor szokták a legtöbbet elvinni. Elég jól elmegy majd most már. Az ikebanák fele is elment, fele megmaradt, de még majd hoznak ki, ha kell."
Fábián Csilla csendben ült szülei sírjánál. Mindenszentek és halottak napján megemlékezni megy a temetőbe."Szüleimhez érkeztem ki a temetőbe. Elhunytak már, az egyikőjük 1998-ban, a másikuk 2006-ban, apukám."
Amikor ideje engedi Osztrogonác Erzsébet kimegy a temetőbe és virágot visz. Mint mondja, ő így tartja a kapcsolatot elhunyt szeretteivel.
"Kijövünk a temetőbe, hozunk virágot. Az én szüleim a rókusi temetőben vannak, utána oda megyünk. Megemlékezünk róluk, gyertyát, mécsest gyújtunk, virágot hozunk és odahaza is gyújtunk gyertyát."
Takács Hegyközi Ilonka már több családtagját is elveszítette. November elsején mindig krizantémokat hoz ki szerettei sírjára, mert elhunyt édesanyja egyik kedvenc virága volt, és a kertjükben is rengeteg termett. Könnyeivel küszködve mesélte, hogyan emlékezik meg róluk.
"Sírva. Anyukám, apukám, az öcsém. Már reggel könnyeztem. Sírva. Sokat eszembe jutnak, és nagyon sokat álmodok velük. Kijövök gyakran a temetőbe."
A szabadkai Pogrebno Temetkezési Kommunális Közvállalat hatáskörébe tartozó mind a 14 temető Szabadkán, és a külvárosi településeken is hosszabbított nyitvatartással látogatható, hétfőn és kedden is 7-től 21 óráig.

Ma van Mindenszentek

Ma, november 1-jén ünnepeljük Mindenszentek napját.

Ez a nap a kötelező egyházi ünnepek közé tartozik.
Mindenszentek napján ünnepeljük az összes szentet.
Mindenszentek ünnepe után következik a halottak napja.
Halottak napja november 2-án, holnap lesz.
Mindenszentek és halottak napján
az emberek meglátogatják
elhunyt hozzátartozóik sírját, és virágot
vagy koszorút visznek, gyertyát gyújtanak.
Így emlékezünk meg az elhunytakról.


A háromhetes képzést 9 vajdasági településen szervezik meg 149 középiskolás részére.

Intenzív szerb nyelvi tanfolyamok kezdődtek a harmadik osztályt befejező középiskolás tanulók számára a Magyar Nemzeti Tanács ösztöndíjprogramjának keretében.
A magyarkanizsai Jovan Jovanović Zmaj Általános Iskolában 9 középiskolás tanuló kezdte meg az MNT intenzív szerb nyelvi tanfolyamát. Bicskei Krisztián is fontosnak tartja, hogy elsajátítsa a szerb nyelvet. „Eddig még csak egy óránk volt, de azon az órán írtunk egy ilyen felmérő tesztet és az alapján fel tudták mérni, hogy mi az eddigi tudásunk és ez alapján osztanak majd nekünk majd tankönyveket.”
Az oktatás során a tanárok elsősorban a diákok kommunikációjának fejlesztésére fektetik a hangsúlyt. Slavica Tatić, tanár, Arany János Általános Iskola, Oromhegyes: „A háromhetes kurzusnak az a célja, hogy a gyerekek funkcionálisan megtanulják a nyelvet, tehát itt most nem a száraz nyelvtanon lesz a hangsúly, hanem a konverzáción, illetve a produktív nyelvhasználaton. Az a célunk, hogy bővítsük a szókincsüket, illetve hogy a már meglévőt bővítsük, gazdagítsuk, hogy produktívan használhassuk, továbbá az interferenciós hibákat is szeretnénk csökkenteni.”
A Magyar Nemzeti Tanács elsődleges célja a szerb nyelvi tanfolyammal az, hogy a jövőben minél több végzős középiskolás válassza az itthoni továbbtanulást. Jerasz Anikó, elnök, Végrehajtó Bizottság, MNT: „A kurzus két részből áll, az első a tantermi foglalkozások ideje, az első két hete valójában a kurzusnak, míg a második része a tábor formájában fog megvalósulni, amelyet Újvidéken szervezünk meg. Ez a kurzus is, mint ahogyan az előző években is, most is ingyenes a tanulók számára és nyolcvan órát ölel fel.”
Magyarkanizsával párhuzamosan Szabadkán, Zentán, Adán, Temerinben, Óbecsén, Csantavéren, Szentmihályon és Topolyán is tartanak szerb nyelvi tanfolyamot, betartva a járványügyi előírásokat.
Szabadkán a felzárkóztató órákat a Svetozar Marković Gimnázium épületében szervezték meg.
A negyedik osztály előtt álló középiskolások közül Szabadkán mintegy harmincan jelentkeztek a kurzusra. Szalai Ármin, a szabadkai Ivan Sarić Műszaki Középiskola tanulója, az újvidéki Művészeti Akadémián szeretné folytatni tanulmányait: „Alapból, mert Szerbiában élünk, szerintem fontos, hogy valamennyire beilleszkedjünk a kultúrába, több emberrel beszélhessünk. Továbbá egyetemre is Szerbiában szeretnék továbbmenni, és fontosnak találom, hogy ott is megértsem a tantárgyakat, a tanárokat és az osztálytársaimat.”
Szűcs Leona is itthon szeretne továbbtanulni és dolgozni, amihez szerinte szükséges a magas szintű szerbtudás: „Azért jelentkeztem igazából, hogy fejlesszem egy kicsit a tudásomat. Nekem a mamám szerb, és úgy érzem, kiskorom óta sokat romlott a nyelvtudásom. Gondoltam, ha már itt a lehetőség, akkor miért ne.”
Božić Elvira, tanár, Szabadka: „Mindennap feldolgozunk egy témát. Mondjuk, az elején ismerkedés lesz, majd olyan témák, mint a család, hogyan találják fel magukat a különböző társadalmi helyzetekben.
- Tehát a hangsúly a konverzáción van?
- Igen, csakis a társalgáson van a hangsúly. Bátorítani őket, hogy minél többet beszéljenek szerbül, és hogy egyszer hazai egyetemen folytathassák tanulmányaikat.”
A haladó csoporttal Aleksandar Slavov, a Svetozar Marković Gimnázium szerbtanára foglalkozik. A második hét után az újvidéki Európa Kollégiumban folytatódik a szerb nyelvi képzés, ahol a szabadkai diákok együtt tanulnak majd a többi hét településen zajló tanfolyam résztvevőivel.

Szerb nyelvi tanfolyamok kezdődtek

Mától szerb nyelvi tanfolyamok kezdődtek 9 vajdasági településen.

Ma július 6-a,
hétfő van.
A 9 vajdasági településen
összesen 149
középiskolás diák
vesz részt.
A 3. osztályt fejező
középiskolásoknak
szervezték meg
a szerb nyelvi tanfolyamot.
A szerb nyelvi
tanfolyamok 3 hétig
fognak tartani.
A 3. osztályt fejező középiskolások
szerbül tanulnak beszélni
a szerb nyelvi tanfolyamon.
A Magyar Nemzeti Tanács
szervezte meg
a tanfolyamokat.
A szerb nyelvi tanfolyam
ingyenes a 3. osztályt
fejező középiskolásoknak.
Szerb nyelvi tanfolyam
kezdődött például
Magyarkanizsán, Szabadkán,
Zentán, Adán,
Temerinben, Óbecsén,
Csantavéren, Szentmihályon
 és Topolyán is.


Ma van Szent Száva napja

Ő a szerb oktatás és a kultúra védőszentje, ma munkaszüneti nap van a szerbiai iskolákban.

Szent Száva volt az önálló szerb ortodox egyház megalapítója, az első érsek, író, fordító és törvényíró. Bizánci törvénykönyvet fordított az egyházi életről, valamint kolostori szabályzatot és egyházi költeményeket írt.
Szabadkán a nevét viselő intézményben verses műsort tartottak az önálló szerb ortodox egyház megalapítójának tiszteletére, emellett iskolanapot is ünnepeltek.
A szabadkai Szent Száva Általános Iskolában is megemlékeztek az önálló szerb ortodox egyház megalapítójáról, Szent Száváról. Emellett iskolanapot is ünnepeltek. A rendezvény visszafogottabb volt, szűkebb körben történt.
A Szent Száva himnusszal kezdődött az ünnepi műsor, majd a pravoszláv szokás szerint megszentelték és felszelték az ünnepi kalácsot. A műsor további részét a diákok szavalatai színesítették.
Vasilije Ušumović, tanuló: „Fontos, hogy megünnepeljük iskolánk védőszentjét, mert ő sok mindent megtett értünk. Első tanár volt, első érsek és még sok minden más.”
Novica Pavlović, az intézmény igazgatója megköszönte a tanárok, a diákok járvány idején nyújtott kitartó munkáját.
„A Szent Száva Általános Iskola az iskola védőszentje mellett iskolanapot is ünnepel. Szent Száva útját járjuk, amit már nagyon régen eltervezett, és persze az ő szellemét, ami természetesen mindig jelen van az iskolánkban, mindannyiunkban.”
Az eseményen jelen volt Srđan Samardžić, a szabadkai Városi Tanács gazdasággal megbízott tagja is.
"Minden alkalommal, amikor összegyűlünk Szent Száva napján, egy emberre, egy szentre emlékezünk, aki életével és munkásságával nagy nyomot hagyott, példát mutatott az életvitelről, az etikai és erkölcsi normák felállításáról."
A rövid műsort, amelyet erre az alkalomra készítettek, az iskola közösségi oldalán is közvetítettek.
Porfirije pátriárka, a Szerb Ortodox Egyház vezetője szolgáltatott liturgiát Szent Száva emlékére. A belgrádi Szent Száva templomban több száz hívő vett részt. A szentéletű államférfi az önálló szerb ortodox egyház alapítója és első érseke volt, író, fordító, költő, a szerb oktatás és a kultúra védőszentje. A liturgián részt vett Novak Ðoković teniszező is.

Ma van Szent Száva napja

Ma január 27-e, csütörtök van.
Szent Száva a szerb oktatás és kultúra védőszentje.
Ma munkaszüneti nap van a szerbiai iskolákban.
Ez azt jelenti, hogy ma nincs tanítás a diákoknak.
Szent Száva volt a szerb ortodox egyház megalapítója.
Szent Száva volt az első érsek.
Az érsek egyházi vezetőt jelent.
Szent Száva író, fordító és törvényíró is volt.


Lényegesen kevesebb személyt teszteltek az elmúlt 24 órában Szerbiában. Mindössze 13.707-et, ebből lett 4.995 pozitív. Negatív PCR-teszt bevezetésére lehet számítani a Szerbiába való belépéskor, az ünnepek idején pedig kijárási tilalom is lehet.

A teszteltek több mint 36 százaléka volt koronavírusos. 56 személy hunyt el a vírus szövődményeinek következtében, ezzel 2331-re emelkedett a halottak száma a járvány kezdete óta.
Az egészségügyi rendszer túlterhelt, jelenleg 8801 beteget kezelnek országszerte a kórházakban, közülük 331-en vannak lélegeztetőgépen. A legtöbb beteget ismét Belgrádban regisztrálták, szám szerint 1392-t.
December 12-e volt a legnehezebb nap a Vajdasági Klinikai Központ esetében
Március 6-a, a járvány kezdete óta december 12-e volt a legnehezebb nap a Vajdasági Klinikai Központ esetében, a legtöbb koronavírusos beteget kellett felvenni kezelésre - nyilatkozta a Prva TV-nek Edita Stokić, a klinikai központ igazgatója. A Vajdasági Klinikai Központ kapacitásainak határára érkezett - mondta az igazgató. Jelenleg 472 fertőzött beteget kezelnek a klinikai központban, ebből 33-an az Újvidéki Vásár területén lévő ideiglenes kórházban gyógyulnak. 29 további személy a péterváradi katonakórházban áll kezelés alatt. Az igazgató azt is hozzátette, hogy szombat folyamán végezték el a legtöbb vizsgálatot, a mert most jelentkezett náluk az eddigi legnagyobb számú páciens koronavírusos tünetekkel.
Kép: Tanjug / Zoran Žestić
Negatív PCR-teszt bevezetésére lehet számítani a Szerbiába való belépéskor, az ünnepek idején pedig akár kijárási tilalom is életbe léphet
Holnap ül össze ismét a szerbiai válságstáb. Az illetékesek újra áttekintik a járványügyi helyzetet. Az ülés kezdetét 15:30-ra jelentették be. Hétfőn dönthetnek a külföldről hazatérők esetleges kötelező karanténba vonulásáról, illetve a kötelező PCR-tesztről is - a téma kapcsán dr. Branislav Tiodorović nyilatkozott a szerb közmédiának. A járványügyi szakorvos kiemelte, az előzőleg bevezetett intézkedésektől azt remélték, hogy a járványgörbe mostanra ellaposodik, azonban ez nem így történt.
Dr. Branislav Tiodorović, járványügyi szakorvos: „Ez nem történt meg, csak azt mondhatjuk, hogy stagnál a járvány. Ebben az értelemben ez nem jelenti az járványhelyzet kedvező értékelését. Ezért hétfőn a válságstábbal újra kell értékelnünk a helyzetet, és olyan intézkedéseket kell hoznunk, amelyek sokkal hatékonyabbak lehetnek a cél elérése érdekében, hogy az ünnepi időszakba már sokkal kevesebb problémával léphessünk be, egy stabilabb helyzetben.”
Tiodorović kijelentette, ha a járványhelyzet továbbra sem javul, akkor az illetékeseknek el kell gondolkodniuk a rendkívüli állapot és a kijárás tilalom újbóli bevezetésén is.
„A PCR-teszt kötelező lesz, a negatív teszt nem lehet régebbi 48 óránál, akinek pedig nincs, annak muszáj lesz karanténba vonulnia, tíz napra. Ez a minimum, amit teljesítenünk kell. Történtek megbeszélések más módszerekkel kapcsolatban is, de ez a legbiztonságosabb, amelyet már egész Európában alkalmaznak.”
Tiodorović arról is beszélt, hogy a tervek szerint ismét lesznek majd zónák, amelyek alapján besorolják az egyes országokat a határátlépés kapcsán. Finnország és Észtország például, mivel megfelelő járványhelyzettel rendelkeznek, a zöld listára kerülhetnek - részletezte a járványügyi szakorvos. A sajtóban egyébként az elmúlt időszakban többször megjelent a kijárási tilalom bevezetésének kérdése is. A privát bulik és ünneplések miatt gondolkodnak az illetékesek ezen a megoldáson. Az biztosnak tűnik, hogy hétfőn a meglévő intézkedések érvényességét meghosszabbítják, és újakat is elfogadhatnak.
Meghalt egy páciens a váróteremben a kraljevói kórház covid-ambulanciáján - jelenti a szerb közmédia.
Dr. Zoran Mrvić, a kórház igazgatója elmondta, a férfi már súlyos állapotban érkezett meg az intézménybe. Azt mondta, sokszor problémát jelent, hogy a páciensek későn jelentkeznek, és akkor már súlyos klinikai kép alakul ki náluk, így arra kérnek mindenkit, hogy időben jelentkezzenek az orvosnál.
Kraljevóban egyébként továbbra is súlyos a járványügyi helyzet, naponta megközelítőleg 600 személyt tesztelnek, a vizsgálatok száma pedig 500 körüli.
Továbbra is komoly terhelés alatt áll a szabadkai egészségügy
Jelenleg 193 koronavírusos beteget kezelnek a Szabadkai Közkórház covid-részlegein - tájékoztat az egészségügyi intézmény. A helyzet romlását azt támasztja alá leginkább, hogy pontosan egy hónappal ezelőtt, november 13-án, 51 fertőzött beteget kezeltek a közkórházban. Az elmúlt 24 órában 81 vizsgálatot kellett elvégezniük, ebből 27 személy egészségi állapota kórházi ellátást igényelt. 20 eddig a kórházban ápolt beteget önizolációba küldtek. A 193 kórházban kezelt beteg közül 19-en kapnak intenzív terápiát, közülük 15-en lélegeztetőgépre vannak kapcsolva.
Tegnaphoz képest kicsit ugyan, de emelkedett az újonnan regisztrált koronavírusos betegek száma Észak-Bácskában - tájékoztat a Szabadkai Közegészségügyi Intézet. Mint írják, egy nap alatt 141 új fertőzöttet szűrtek ki. Ezek közül 115-en szabadkaiak, 15-en Topolyáról, míg 11-en Kishegyesről származnak. Előző nap egyébként valamelyest kevesebb volt az új fertőzött a körzetben az elmúlt napokhoz képest, ugyanis volt olyan nap, amikor 200 feletti új esetszám volt Észak-Bácskában.
A magánbulik és ünneplések miatt gondolkodnak azon, hogy kijárási tilalmat vezessenek be Szerbiában - jelentette ki Dr. Predrag Kon. Hozzátette, holnap a szerbiai válságstáb ülésén minden világossá válik az új intézkedések kapcsán. A meglévők alkalmazási idejét meghosszabbítják, míg újakat is elfogadnak majd. Valószínűleg negatív PCR-teszttel lehet majd belépni Szerbiába, vagy pedig kötelező házi karantén elrendelése mellett - mondta a járványügyi szakember. Az, hogy az elmúlt napokban hajszálnyira, de csökkent a fertőzöttek száma, bizakodásra ad okot, ugyanakkor nem szabad elengednünk magunkat, ugyanis a szerbiai kórházakon komoly nyomás van jelenleg is. Leszögezte, az egészségügyi rendszer rendkívül túlterhelt.
1337 új koronavírusos beteget vettek nyilvántartásba az elmúlt 24 órában a tartomány területén - tájékoztat a Vajdasági Közegészségügyi Intézet. Napi jelentésükben azt írják, még mindig Újvidéken regisztrálják a legtöbb új beteget, ezúttal 332-t, de Vajdaság nagyobb városaiban is kritikus a járványhelyzet. 42.092 aktív beteg van jelenleg a tartományban, több mint 11 ezer Újvidéken, Pancsován 4300-nál, Szabadkán 2900-nál, Nagybecskereken 2600-nál is több aktív fertőzöttről tudnak. Az intézet figyelmeztet, a vajdasági egészségügyi rendszer túlterhelt, mindenki tartsa be a megelőző intézkedéseket, hogy csökkenjen az új fertőzöttek száma.
Hétfőn újabb intézkedésekről dönthetnek
Hétfőn a válságstáb ülésének kezdetét 15:30-ra jelentették be. Holnap derülhetnek ki a további intézkedések.
Pénteken ült össze legutóbb a válságstáb. Nem hoztak újabb intézkedéseket, tehát december 15-ig, keddig maradnak érvényben a jelenlegi korlátozások. Pénteken szó esett a külföldről hazatérők esetleges kötelező karanténba vonulásáról, illetve a kötelező PCR-tesztről, azonban erről még nem döntöttek.
Kép: FoNet/Božana Pavlica
A szombati hivatalos szerbiai adatok:

Szigorúbb intézkedések jöhetnek

Szigorúbb intézkedések jöhetnek Szerbiában.

A szerbiai válságstáb
ma 15:30-kor
tart újabb megbeszélést.
A szerbiai válságstábban
orvosok vannak.
Ma december 14-e,
hétfő van.
A szerbiai válságstáb
ma újabb szigorításokról
dönthet a megbeszélésen.
Nagyon sok
a koronavírusos beteg
Szerbiában.
Azért kellenek
a szigorítások,
hogy kevesebb
koronavírusos beteg
legyen az országban.
Negatív PCR-teszt
bevezetésére lehet
számítani
a Szerbiába való
határátlépéskor.
PCR teszt koronavírus
tesztet jelent.
A negatív teszt
azt mutatja, hogy az
ember nem kapta el
a koronavírust.
Ha kötelező lesz
a PCR-teszt a
külföldről Szerbiába
hazatérő embereknek,
akkor a teszt nem lehet
régebbi 48 óránál.
48 óra 2 napot jelent.
Aki nem csináltat
koronavírus tesztet
Szerbiába való belépéskor,
annak 10 napig
karanténban kell,
hogy legyen.
Karantén azt jelenti,
hogy az ember nem
mehet sehova,
csak otthon szabad
maradnia.
A karácsonyi ünnepek
idején kijárási tilalom is
lehet Szerbiában.
Ezek a szigorítások
még nem biztosak.
Ma dönt ezeknek
a szigorításoknak
a bevezetéséről
a szerbiai válságstáb.
A Pannon RTV-n
minden új információt
el lehet majd olvasni
könnyen érthető hírben is.


Advent negyedik vasárnapja

Ma van advent negyedik vasárnapja. Színe a bűnbánatot kifejező lila. Ezen a napon mind a négy gyertya egyszerre ég az adventi koszorún.

Amikor a negyedik - a szeretet jelképező - gyertya lángja is felragyog, eszünkbe juthat a napkeleti bölcseket vezető betlehemi csillag ragyogása. A keresztények körében a karácsonyt megelőző időszak a várakozásról szól, a Jézus Krisztussal való találkozásra való felkészülésről - mondta Józsa Gáspár atya. Az újvidéki Mária Neve Római Katolikus Plébánia káplánja hozzátette, ilyenkor magunkba szállunk, önvizsgálatot tartunk, hogy méltóképpen tudjuk várni Jézus születését.
Józsa Gáspár, káplán, Mária Neve Római Katolikus Plébániatemplom, Újvidék: „Belopózott a fény a sötétségbe. Ez olyan mint ahogy a betlehemi csillag közeledett Földünk felé. Láthatóvá vált. Minél erősebb lett. Erre felfigyeltek a napkeleti bölcsek is, a három szent király. Látták, hogy tényleg itt valami fontos fog történni. Megszületik az az ember, aki uralkodó lesz. Nálunk is a gyertyák meggyújtása, elsőtől a negyedikig, ezt is szimbolizálja. Minél több a fény, annál közelebb vagyunk Jézus születéséhez.”
Az adventi koszorún meggyújtott negyedik gyertya a szeretetet szimbolizálja, de Keresztelő Szent Jánosra is utal, aki Jézus eljövetelét hirdette és készítette az utat az emberek szívéhez. A mai nappal véget ér a karácsonyt megelőző készülődés.
Orosz Attila, bácskai református esperes: „Kicsit sajátos az idei adventünk és a karácsonyi előkészületünk is, hogyha abból a tényből indulunk ki, hogy a negyedik gyertyát gyújtjuk meg ilyenkor, amely a szeretetet szimbolizálja. Úgy érzem, hogy még közelebb vagyunk az Isten szeretetéhez, amely egy óriási élmény mindannyiunk életében, függetlenül attól, hogy van-e járványveszély, vagy nincs. Klasszikus szentírási helyet idéznék, a Lukács 19:10-et, mert az Emberfia azért jött, hogy megkeresse és megtartsa az elveszettet. Ugye mi vagyunk itt a bűnös, gyarló, elveszett emberek, hogyha Isten nem küldte volna el az ő egyszülött Fiát, hogy hozza el a maga szeretetét, békéjét, akkor nem tudnánk bízni semmiben, mert az advent az a vigasztalásnak is az ünnepe, nem csak a várakozásé, a reménységé is. És Isten nemcsak vigasztal, hanem reményt is ad. Csak rajtunk múlik, hogy befogadjuk-e őt, vagy elutasítjuk.”
A fény kiteljesedését is jelképezi a karácsony előtti utolsó vasárnapon meggyújtott adventi gyertya - vallja Dolinszky Gábor. Az evangélikus püspökhelyettes szerint az ünnepre való hangolódásnak fontos része a felkészülés és a várakozás is. Az adventi koszorún meggyújtott négy gyertya pedig ennek az időszaknak a végét jelzi.
Dolinszky Gábor, evangélikus püspökhelyettes: „Advent negyedik vasárnapján mindenek előtt, ha az adventi koszorúra rátekintünk mind a négy gyertyát égve látjuk, ami jelzi a fény kiteljesedését. Arra emlékeztet bennünket, hogy fogy az időnk. Tehát advent negyedik vasárnapja után karácsony ünnepe következik. A felkészülés, a várakozási időnek a végét jelzi. Nagyon fontos az számunkra, hogy karácsony ünnepére, ha tekintünk, hogy annak karácsony a karácsony, és ahhoz érkezik meg karácsony ünnepe, aki felkészül erre az ünnepre. Tehát advent negyedik vasárnapja egyfajta öröm, másrészt pedig egyfajta figyelmeztetés is, hogy még egy kis időnk van felkészülni, de már itt van az ünnep.”

Ma van advent 4. vasárnapja

Ma, december 20-án van advent 4. vasárnapja.

Advent 4. vasárnapjának
a színe a bűnbánatot
jelentő lila.
Az adventi koszorún
ma már mind a 4 gyertya
egyszerre ég.
Az adventi koszorún
a 4. gyertya
a szeretetet jelenti
és lila színű.
A mai nappal
befejeződik
a karácsony előtti
készülődés.
Az adventi időszakban
a keresztény hívők
készülnek
Jézus születésének ünnepére.
Advent 4. vasárnapja után
a karácsony ünnepe
következik.
Karácsonykor Jézus születését
ünneplik a keresztények.
Karácsony napja
december 25-én,
pénteken lesz.


Szabadkára is megérkezett a vakcina

150 adagból álló vakcinaszállítmány érkezett Szabadkára. Elkezdődött az egészségügyi dolgozók oltása Szerbiában. Több mint száz oltóponton kezdték meg az oltást országszerte. Az idei cél, hogy a lakosság legalább 20 százalékát beoltsák.

150 adagból álló koronavírus elleni vakcinaszállítmány érkezett a Szabadkai Gerontológiai Központba
Az intézmény 168 gondozottja és 24 dolgozója jelezte eddig, hogy beoltatná magát. Ez azonban nem egy végleges szám, ugyanis előbb egy egészségügyi vizsgálaton kell, hogy átessenek.
Pontosan kedd délben érkezett meg az első szállítmány Szabadkára. Az elkövetkező napokban további adagokra számítanak az intézményben, ugyanis csak akkor válhatnak ellenállóvá a vírusra a beoltottak, ha néhány héten belül egy második oltást is felvesznek.
Brankica Tešanović, igazgató, Szabadkai Gerontológiai Központ: „Ahogy már ezt bejelentettük, Pfizer-vakcinák érkeztek, és az észak-bácskai körzetben a mi Gerontológiai Központunkba érkezett az első szállítmány.”
Elkezdődött az egészségügyi dolgozók vakcinnációja a Vajdasági Klinikai Központban
Először azokat az alkalmazottakat oltják be a koronavírus elleni védőoltással, akik a covid-rendszerben dolgoznak. A következő napokban 500 orvost, nővért és egészségügyi technikust oltanak be, akik az intenzív osztályon, a betegfelvételen és a covid-részlegeken dolgoznak - írja az intézmény közleményében.
Az idei cél, hogy a lakosság legalább 20 százalékát beoltsák - jelentette ki a Batut Közegészségügyi Intézet igazgatója. Verica Jovanović kiemelte, így összesen azokkal, akik átestek a covid-betegségen, egy 60 százalékos védettséget érne el a teljes lakosság. A műveleti terv alapján ma nagyobb léptékkel indul meg az oltás az egészségügyi dolgozókkal a legkockázatosabb, vörös zónákban, a klinikai központokban, közkórházakban - tette hozzá. Hangsúlyozta, előbb azokat oltják be, akik még nem estek át a fertőzésen, később pedig azok is sorra kerülnek, akik már felgyógyultak.
Verica Jovanović, igazgató, Batut Közegészségügyi Intézet: „Az első, elsőbbségi csoportot már meghatároztuk, és ez alapján kezdtük ma az oltást. A második csoportba tartoznak azok, akiknél fennáll valamilyen kockázati tényező, azaz bizonyos krónikus betegséggel küzdenek. Ugyanakkor a 65 évnél idősebbekkel is foglalkozni kell. Továbbá azokkal is, akik a társadalom zökkenőmentes működéséhez nélkülözhetetlen szakmákban dolgoznak.”
Mindenképpen felveszi a koronavírus elleni védőoltást Aleksandar Vučić
Ezt maga a szerb államfő nyilatkozta az újságíróknak Laćarakon, ahol egy 9 gyermeket egyedül nevelő édesanyát és családját látogatta meg. Vučić egyebek mellett azt mondta, hogy a gyerekeké a jövő, ők menthetnek meg minket. Nélkülük minden amit építünk, hiábavaló. A család omladozó házát egyébként nemrég állami támogatásból hozták helyre.
A szerb elnököt a kötelező sorkatonaság bevezetéséről is kérdezték a média képviselői. Vučić erre azt válaszolta, hogy továbbra sincs végleges döntés a témával kapcsolatban, a bevezetés mellett valamivel több érv van, mint ellenne - tette hozzá. A koronavírus elleni védőoltásra visszatérve azt mondta, hogy a polgárok közül sokan szeretnék felvenni, főként az idősotthonokban lakók.
"Mindenképpen felveszem a védőoltást. Számolok, mint mindenki más Szerbiában. Sokkal kevesebben vannak azok, akik nem szeretnék felvenni a vakcinát, mint ahogy az a közösségi hálókon szerepel. Vannak kimutatásaink, az időotthonokban megkérdeztük az embereket. Nem vagyok orvos, így nem tudom az okát, hogy egyes személyek miért nem kaphatják meg az oltás, de 98 százalékuk fel szeretné venni a vakcinát."
Több mint száz oltóponton kezdték meg az oltást Szerbia-szerte
A tervek szerint vasárnapig a hétfőn érkezett szállítmányból 2500 embert oltanak be az idősotthonokban, valamint 8500 egészségügyi dolgozót - jelentette ki Mirsad Đerlek. Elsőbbséget élveznek az intenzív osztályok, a betegfelvétel és a covid-kórházak - tette hozzá a szerb egészségügyi államtitkár. Kiemelte, január folyamán 80 ezer, februárban pedig még 200 ezer adag Phizer-vakcina érkezik Szerbiába, és nagyobb mennyiségű orosz és kínai koronavírus elleni oltóanyag is várható. A szakértők egy újabb hullámra számítanak az ortodox karácsony után, és a minél tömegesebb vakcinnációt sürgetik. Szerbiában egyébként december 24-én kezdődött hivatalosan a vakcinnáció.
Mirsad Đerlek, egészségügyi államtitkár, Szerbia: „Eddig mintegy 1300 személy vette fel a vakcinát, mindannyian valamelyik gerontológiai központ lakói. Csak egy személynél észleltek eddig nem kívánatos mellékhatásokat. Senki másnál sem. Az oltás helyén bizonyos mértékű pirosodást és enyhe fájdalmat érzékeltek a beoltottak. Nagyon lényeges, hogy a Gyógyszerügynökség ígérete és állítása szerint - és ez kiemelten fontos - mindkét védőoltás biztonságos. Folyton hangsúlyoznom kell, hogy a vakcinák ingyenesek. Az állam mindent megtett, hogy nagyszámú vakcinaadagot szerezzen be.”
Javul a járványhelyzet Zomborban
Tíz nap alatt a felére csökkent a koronavírussal kezelt betegek száma a nyugat-bácskai város kórházában - írja a Szerbiai RTV. A zombori kórházban jelenleg 40 koronavírussal fertőzött személyt ápolnak. Zomborban az aktív fertőzöttek száma 784, míg Apatinban 295, Kúlán 854, Hódságban pedig 392.
Tovább emelkedett a fertőzöttek száma Vajdaságban
Az elmúlt 24 órában 566 új koronavírussal fertőzött személyt azonosítottak - áll a Vajdasági Közegészségügyi Intézet legújabb jelentésében. A legtöbb fertőzöttet Újvidéken azonosították, a székvárosban egy nap alatt 146-tal nőtt a számuk. Továbbra is Újvidéken van a legtöbb pozitív eset, több mint 7100 személyt regisztráltak. Nagybecskereken a 2400-at, Pancsován a 1500-at, Szabadkán és Nagykikindán az 1100-at is meghaladja a fertőzöttek száma.

Szabadkára is megérkezett a vakcina

Szabadkára is megérkezett a koronavírus elleni vakcina.

A vakcina ugyanaz,
mint a védőoltás.
Ma 150 darab koronavírus
elleni védőoltás
érkezett Szabadkára.
Ma január 5-e,
kedd van.
A 150 darab
védőoltás
a Szabadkai Gerontológiai
Központba érkezett.
A Pfizer-BioNTech nevű
koronavírus elleni
védőoltás érkezett
ma a gerontológia központba.
Gerontológiai központ
idősek otthonát jelent.
A Szabadkai Gerontológiai
Központban 168 idős
ember jelezte,
hogy kérni akarja
a védőoltást.
A Szabadkai Gerontológiai
Központban 24 dolgozó
jelezte, hogy kérni akarja
a koronavírus elleni
vakcinát.
Aki szeretné megkapni
a védőoltást, előtte
egészségügyi vizsgálaton
kell, hogy részt vegyen.
A következő napokban
még több védőoltás
érkezik majd
a Szabadkai Gerontológiai
Központba.
2 védőoltás szükséges
ahhoz, hogy valaki
védve legyen
a koronavírus ellen.