Valaki elnézett egy nullát: nem 700, hanem 70 ezer Moderna-vakcinát venne a kormány kétmilliárdért

Müller Cecília
Takács Péter
Kovács László

covid-19, közbeszerzés, állami/önkormányzati szerződések, háttér

Van egy fura hóbortom: időnként megpróbálom kideríteni, milyen Covid-vakcinák vannak Magyarországon. Egy ideális világban ehhez nagyjából kettőt kellene kattintanom az interneten, egy kicsit kevésbé ideálisban írnom egy emailt a szakhatóságnak, 2023 Magyarországán azonban jóval nehezebb dolgom van, pedig többször is próbálkoztam.

Most azonban maga Müller Cecília erősítette meg, amire korábban kerülő úton jutottam – azaz hogy csak régebbi, a most keringő variánsok ellen kevésbé hatásos vakcinák érhetők el itthon. Az országos tisztifőorvos darabra pontosan elárulta, hogy hány vakcina van még az országban, és ezek mikor járnak le. Na persze nem nekem mondta el mindezt, hiába kérdeztem az elmúlt hónapokban többször is, hanem egy közbeszerzési eljárás dokumentációjában. Ugyaninnen több más újdonság is kiderül, de kezdjük a legfontosabbal:

bár Takács Péter egészségügyért felelős államtitkár néhány napja azt mondta, hogy a kormány 700-800 ezer vakcinát rendelt a Modernától, a jelek szerint egy nagyságrenddel kevesebbről, 72 ezer (kedvezménnyel együtt 92 ezer) adagról van csak szó.

De akad itt még sok más érdekesség:

Az államtitkár azzal indokolta, hogy a Modernától vásárol vakcinát a kormány, hogy a konkurens Pfizer nem is tett ajánlatot. Azt nem tette hozzá, hogy az ajánlatkérés eleve a Moderna vakcinájára szólt, így nem érhette váratlanul a kormányt, hogy erre csak a Modernától érkezett ajánlat.

A kormány épp perben áll a Pfizerrel, mert az ukrajnai háborúra hivatkozva nem akar fizetni a szerződésben rögzített régebbi vakcinaszállítmányért. A közbeszerzési iratok szerint azonban a Modernától most ennél drágábban venne vakcinát – a beszerzés sürgősségét pedig részben épp az ukrajnai háborúval indokolja.

Már szeptemberben azonosították itthon a világszerte leginkább figyelt vírusvariánst, az XBB.1.5-öt, csak ezt elmulasztották közölni.

Decemberben teljesen elfogy a gyerekeknek való Covid-vakcina Magyarországon.

70 lehet az a 700

Az új vakcinabeszerzésről egészen a múlt hétig szinte nem is lehetett hallani. Takács egy múlt csütörtöki konferencián adott elő, itt kapta el néhány kérdésre a Covid elleni oltásokról a Népszava. Az államtitkár a lap beszámolója szerint azt mondta, a kormány 700-800 ezer adagot vásárolt a Moderna legfrissebb oltóanyagából, amelyet a legutóbbi domináns vírusvariánshoz adaptáltak. Elsőre nem tűnik különösebben érdekesnek ez az állítás, két okból mégis figyelemre méltó.

Egyrészt azért, mert épp a múlt héten derült ki az is, hogy a hazai oltási kampány gerincét adó Pfizer–BioNTech-vakcina gyártói még januárban beperelték a magyar kormányt, amiért az nem akar fizetni a szerződésben rögzített 3 millió adag vakcináért. Ennek fényében elsőre meglepőnek tűnhet, hogy most mégis vakcinát rendel a kormány.

Másrészt maga a mennyiség is meghökkentőnek tűnik. Bár jóval kevesebb, mint a Pfizernél visszamondott 3 millió, az hosszabb időtávon lett volna lehívható, rövid távon pedig nem tűnik indokoltnak 700-800 ezer vakcinát venni, pláne hogy Takács Péter arra is utalt, hogy nem a teljes lakosságnak, hanem csak a nagyobb kockázatnak kitett csoportoknak szánják. Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) adatbázisa szerint 2023-ban, október elejéig (eddig van adat) összesen 17 862 adag Covid-oltást adtak be Magyarországon, tehát elég életszerűtlen lenne, hogy a kormány rendkívüli eljárásban, sürgősséggel akarjon beszerezni ennél csaknem 40-szer többet, 700 ezer adagot, amelyet ráadásul csak egy szűkebb rétegnek szán.

Takács Péter a Népszava beszámolója szerint azt is mondta, hogy az oltóanyag a közbeszerzési eljárás befejeződésével válik elérhetővé a lakosságnak. Ebből arra lehetett következtetni, hogy az eddigiektől eltérően nem egy közös uniós megállapodás keretében rendelne vakcinát a kormány, hanem közbeszerzéssel. Megnéztük hát a közbeszerzési adatbázist, hogy van-e nyoma ennek az üzletnek. Bár az államtitkár a Népszava tudósítása szerint már múlt időben beszélt a vásárlásról, szerződést nem találtunk róla, a megindított eljárások között azonban meglett: a Nemzeti Népegészségügyi és Gyógyszerészeti Központ (NNGYK) november 21-én indított közbeszerzést, amelyre november 30-ig lehetett ajánlatot tenni. Nem nyílt közbeszerzésről, hanem úgynevezett hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárásról van szó, amelyben az ajánlatkérő az általa felhívott ajánlattevőkkel tárgyal a szerződés feltételeiről.

A közzétett dokumentumokban azonban a hírekben megjelentnél egy nagyságrenddel kisebb mennyiségről van szó.

Az NNGYK már az ajánlattételi felhívásban azt írja, hogy „a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás során mindösszesen 100.000 adag oltóanyag kerül beszerzésre, amely kizárólag a sürgősségből fakadó kényszerhelyzet elhárításához szükséges mennyiség”. Hozzáteszi még, hogy „ezt az oltóanyag mennyiséget figyelembe véve a rendelkezésre álló disztribúciós, logisztikai és tároló kapacitások elegendőek, a beszerzés nem ró további terheket az egészségügyi ellátórendszerre”.

A közbeszerzés leírásából a pontos mennyiség is kiderül: 72 727 adag plusz minimum 27 százalék úgynevezett árurabattként. Az árurabatt a vonatkozó kormányrendelet szerint a „termék közbeszerzésekor áruban meghatározott kedvezmény”. Azaz az ajánlatkérő előírhatja, hogy aki ajánlatot tesz egy közbeszerzésre, annak kötelezően biztosítania kell meghatározott mértékű plusz árut az alapmennyiségen felül. Ebben az esetben a 27 százalék további minimum 19 637 adagot jelent, így összesen legalább 92 364 adag vakcináról van szó. A Moderna nyertes ajánlata nettó ára 1 999 992 500 forint.

Mivel a konferenciáról, ahol Takács Péter a vakcinabeszerzésről beszélt, nem találtunk nyilvános felvételt, az állításait csak másodkézből ismerhettük meg. Ezért megkerestük az egészségügy irányításáért felelős Belügyminisztériumot, hogy nyelvbotlás volt-e az államtitkár részéről a 700 ezer adag, és erre a bő 70 ezerre célzott-e, ami a közbeszerzési eljárásból kiolvasható alapmennyiség; vagy esetleg létezik egy másik megállapodás a Modernával, amely nem található meg a közbeszerzési adatbázisban. A minisztérium cikkünk megjelenéséig többszöri emailes és telefonos megkeresésünkre sem reagált. Kérdéseinket az NNGYK-nak is elküldtük, tőlük sem kaptunk választ.

Csak a Moderna tett ajánlatot a Moderna vakcinájára

Takács Pétertől azt is megkérdezte a Népszava, hogy miért a Modernát választották, ha korábban a Pfizertől szereztük be a vakcinát. Az államtitkár válasza: a Moderna adta a legkedvezőbb árat, a Pfizer nem is adott ajánlatot. Ez azért különös állítás, mert a közbeszerzést jobban megnézve látható, hogy az kifejezetten a Moderna vakcinájára szól, amelyre a Pfizer ha akart volna, se tudott volna ajánlatot tenni – és feltételezhetően épp emiatt nem is hívták meg a meghívásos eljárásba.

A közbeszerzés tárgya ugyanis így szól: „Anduzomerán hatóanyag tart. COVID-19mRNS oltóanyag”. Az anduzomerán konkrétan annak a hatóanyagnak a neve, amely a Modernának az XBB.1.5 variánshoz adaptált oltóanyagában található. A Pfizer–BioNTech párosnak az XBB.1.5 elleni vakcinájában lévő hatóanyagot raxtozinameránnak hívják. Tehát Takács szerint azért a Modernától rendel vakcinát a kormány, mert a Pfizer nem tett ajánlatot, de eleve arra a vakcinára kértek ajánlatot, amelyet a Moderna gyárt.

Erről az állításról is megkérdeztük az NNGYK-t és a Belügyminisztériumot. Arra is rákérdeztünk, hogy felmerült-e, hogy a Pfizer vakcinájára is kérjenek ajánlatot a korábbi szerződéstől függetlenül, közbeszerzés keretében. Választ cikkünk megjelenéséig nem kaptunk.

Friss vakcina kellett, a Pfizerét mégse kérték

„A vírus változékonysága miatt szakmai szempontból megalapozott döntést kellett hozni annak érdekében, hogy a [...] kockázati csoportok a legmagasabb színvonalú ellátást kaphassák, tehát a legújabb változattal szemben engedélyezett oltóanyagot kell beszerezni és alkalmazni” – írta a közbeszerzés sürgősségének indoklásában Müller Cecília tisztifőorvos.

Érdekesség, és jellemző a magyar járványügyi adatközlésre, hogy ebből a közbeszerzési eljárás során született levélből derül csak ki, hogy az épp legjelentősebb variánsnak számító XBB.1.5-öt mikor azonosították először Magyarországon: szeptember 11-én. Erről azóta sem közölt semmilyen nyilvános információt az NNGYK, a honlapjukon a legutóbbi kapcsolódó hír egy előző variáns, az EG.5 (avagy Eris) azonosítása volt, augusztus 25-én.

Arról, hogy mi az az XBB.1.5 variáns, és miért fontos lépés, hogy a gyártók előálltak az ehhez adaptált vakcinákkal, október eleji cikkünkben írtunk részletesen. Ahogy már akkori cikkünk alapján is látszik, maga a döntés, hogy friss vakcinát szerezzen be a kormány, szakmailag valóban megalapozott, már az ősz elején is ezt hiányolták a szakértők. Az más kérdés, hogy itthon a mai napig nemhogy a legfrissebb, de az eggyel korábbi változatból sem lehetett kérni, noha korábban maga a tisztifőorvos is azt nevezte a legjobbnak.

Pedig a kormány elvileg új szerződés és közbeszerzés nélkül is kérhetett volna a legújabb változatokból: két éve, miután nehezen követhető kommunikációs fordulatok után visszaszállt abba az uniós beszerzésbe, amelyből korábban kimaradt, olyan szerződést kötött a Pfizerrel, amely a mindenkori legújabb vakcinatípusra is érvényes volt. A Pfizer–BioNTech XBB.1.5-höz adaptált vakcináját idén augusztus 31-én engedélyezte az EU, a Modernáét szeptember 15-én, tehát még előbb is elérhetővé vált a szerződés hatálya alá tartozó vakcina, mint amire a mostani közbeszerzés irányul.

Az más kérdés, hogy mint a múlt héten kiderült, a kormány már egy évvel ezelőtt jelezte a Pfizernek, hogy mégse kérné a szerződésben rögzített vakcinákat, és január óta a két fél perben is áll emiatt. Bár a kormány szerint az EU „feleslegesen nagy mennyiségben rendelte meg és kényszerítette rá a tagállamokra” ezeket a vakcinákat, ezt az Európai Bizottság sokadjára is cáfolta, hiszen ők a tagállamok felhatalmazásával tárgyalták le a keretmegállapodást, amelyen belül a tagállami szerződés részleteit már a tagállami kormányok egyeztették a céggel.

Tény, hogy a Bizottság előbb 2022 májusában, majd 2023 májusában is módosításokat tárgyalt le a tagállamok nevében és hozzájárulásával a Pfizer-BioNTechkel. Ezek eredményeként

a korábban letárgyalt mennyiség csökkenthető;

hosszabb időtávon érhető el, azaz később is lehet kérni a szállításokat (a májusi megállapodástól számított négy éven belül);

ha mégis szükségessé válna, az eredetileg szerződött mennyiségig lehet plusz vakcinát kérni;

és továbbra is hozzáférhetők a legújabb vakcinaváltozatok, amint megkapják a hatósági engedélyt.

Az, hogy a magyar kormány és a Pfizer milyen feltételekben állapodott meg, és ezt melyik fél hogyan akarta, vagy lett volna hajlandó módosítani, nem nyilvános. A kormány mindenesetre a jelek szerint úgy döntött, hogy akár a pert is vállalja a Pfizerrel, hogy ne kelljen fizetnie, és ehelyett most a Modernát keresi meg új vakcináért.

Drágábban adják darabját, mint azt, ami a Pfizertől nem kellett

Azt viszont épp a Pfizer-per nyilvánosságra került részleteiből lehet kikövetkeztetni, hogy milyen áron juthatott volna hozzá Magyarország a Pfizer–BioNTech-féle vakcinához: a kormány 3 millió adagot nem akar kifizetni összesen nagyságrendileg 60 millió euró értékben. Ez alapján ez a vakcina adagonként 20 euró, azaz nagyjából 7600 forint lenne.

A Moderna-vakcinára vonatkozó közbeszerzési eljárásból kiderül, hogy 72 727 adag oltóanyag összesített nettó ára 1 999 992 500 forint, ami adagonként 27 500 forintot jelent. Ha a plusz 27 százaléknyi rabattal is számolunk, akkor ugyanez 21 700 forintra jön ki. Hangsúlyozzuk, hogy mivel a kormány a pontos feltételeket nem árulja el, csak következtetni tudunk, de a nyilvános adatok alapján az látszik, hogy a most beszerezni kívánt vakcina egységára közel háromszoros.

Ezek persze csak az egységárak, összességében jóval több pénz kifizetésétől táncolna vissza a kormány a Pfizer-perben, hiszen sokkal nagyobb mennyiségről is van szó, ami feltehetően az alacsonyabb egységárat is részben indokolja. A bizottsági szerződésmódosításokból annyit lehet tudni, hogy a mennyiség csökkenthető és a szállítás időben elnyújtható lett volna. Az egyes tagállamokra vonatkozó konkrét feltételeket azonban már a gyártó és a tagállami kormányok boltolják le maguk között, azt pedig sem a kormány, sem a Pfizer nem hozta eddig nyilvánosságra, hogy pontosan milyen feltételekről tárgyaltak, és melyik fél mit ajánlott, mit vállalt volna. Mire pedig az Európai Bizottság idén májusban az újabb módosításokat letárgyalta, már javában tartott a per a kormány és a Pfizer között.

Megkérdeztük az NNGYK-t és a Belügyminisztériumot, hogy valóban ilyen árkülönbség van-e a két vakcina között, és ha igen, milyen ok(ok)ból döntöttek inkább a Pfizer-szerződés nem teljesítése és a Moderna-vakcinára vonatkozó közbeszerzés kiírása mellett. Ha válaszolnak, beszámolunk róla.

Sürgősen kell vakcina, mert háború

Térjünk még vissza a közbeszerzés sürgősségére, mert a legtöbb érdekes és eddig nem ismertetett részletet emiatt árulta el a magyarországi vakcinahelyzetről az NNGYK.

A hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárásról a közbeszerzési törvény 98. § (2) e) pontja ezt írja: „Az ajánlatkérő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhat kivételes esetben, ha az feltétlenül szükséges, mivel az ajánlatkérő által előre nem látható okból előállt rendkívüli sürgősség miatt a nyílt, a meghívásos vagy a tárgyalásos eljárásra előírt határidők nem lennének betarthatóak; a rendkívüli sürgősséget indokoló körülmények azonban nem eredhetnek az ajánlatkérő mulasztásából, vagy az ajánlatkérő által előidézett okból.”

Müller Cecília tisztifőorvos a közbeszerzési hatóság elnökének címzett november 20-i levelében indokolta a vakcinabeszerzés módját, illetve kérte a hatóság elnökét, hogy „állapítsa meg a rendkívüli sürgősségre alapított hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás jogalapjának megalapozottságát”.

Azt, hogy a vakcinabeszerzés rendkívüli sürgősségű, és ezt előre nem láthatták, Müller Cecília az ukrajnai háborúval indokolta.

A háború miatti veszélyhelyzetet jövő májusig meghosszabbító törvényre utalva a tisztifőorvos azt írta, „a hivatkozott jogszabály alapján a vis maior helyzet külön hivatkozás nélkül fennáll” – magyarul: a helyzet rendkívüliségét az alapozza meg, hogy törvény mondja ki, hogy rendkívüli helyzet van.

Külön csavar a történetben, hogy a periratok szerint a kormány tavaly novemberben a háborúra hivatkozva jelezte a Pfizernek, hogy mégse venne több vakcinát. Az NNGYK tehát ugyanazzal a veszélyhelyzettel indokolja a Moderna-vakcinák beszerzésének sürgősségét, amelyre hivatkozva nem akarja kifizetni a Pfizer vakcináit.

Kovács László, a Közbeszerzési Hatóság elnöke hiánypótlási felhívást küldött Müller Cecíliának, amelyben több ponton ízekre szedte az országos tisztifőorvos érvelését, és részletesebb indoklást kért több állításáról is. Az ukrajnai háború miatti veszélyhelyzetet nem is fogadta el mint a vakcinabeszerzés sürgősségét indokoló körülményt, és azt kérte Müllertől, hogy „tényszerűen jelölje meg és támassza alá, hogy Ajánlatkérő álláspontja alapján konkrétan melyik körülmény minősül a rendkívüli sürgősséget indokoló körülménynek”. Müller erre a november 24-én küldött válaszában egyrészt azt írta, hogy azért kell sürgősen vakcina, mert a járványhelyzet ezt indokolja; másrészt azért megjegyezte, hogy a törvényileg kihirdetett veszélyhelyzetet álláspontja szerint nem lehet vitatni.

Tényleg lehet előnye a Modernának

Voltak azért a háborús veszélyhelyzetnél relevánsabb, szakmailag is legitimnek tekinthető érvei is Müller Cecíliának: a könnyebb logisztika és a gazdaságosabb kiszerelések.

A beszerezni kívánt vakcinamennyiség indokaként ezt írta: „ezt az oltóanyag mennyiséget figyelembe véve a rendelkezésre álló disztribúciós, logisztikai és tároló kapacitások elegendőek, a beszerzés nem ró további terheket az egészségügyi ellátórendszerre”. Itt a Pfizer–BioNTech-vakcina nevesítése nélkül hivatkozik arra, hogy a Moderna vakcináját egyszerűbb kezelni, mert nincs szükség -90 és -60 fok között hűtve tárolni, elég -50 és -15 fok között. Müller azt is kiemelte, hogy a Moderna oltóanyaga esetében nincs szükség a szállításhoz szárazjégre, ezért „az oltóanyag szállítása is megoldható gazdaságosan”.

Mindez valóban így van. Ahogy arról még az első oltások megérkezése előtt írtunk, a körülményes tárolás és szállítás miatt valóban logisztikai kihívás az mRNS-vakcinák, és ezen belül is különösen a Pfizer oltóanyagának a kezelése. Még úgy is jogos érv ez, hogy a Pfizer vakcináját ebben a mélyhűtéses állapotban két éven át el lehet tartani, míg a Modernáét csak 9, bizonyos feltételek mellett 12 hónapig. A közbeszerzési eljárásban az NNGYK 6 hónapos tárolást szabott meg feltételként.

Kovács László egyik kérdése arra vonatkozott, hogy másik vakcina miért nem jöhet szóba a járványhelyzet kezelésére. Müller válaszában feltűnik egy második legitim érv: „Az andozumerán hatóanyag tartalmú vakcina az egyetlen olyan rendelkezésre álló COVID-19 elleni védőoltás, amelynek ugyanaz a kiszerelése (más mennyiségben ugyan) alkalmazható 6 hónapos kortól minden korosztályban. Ezáltal ez a vakcina alkalmazható a leggazdaságosabban. […] Más hatóanyagtartalmú vakcinák esetében a 3 korcsoportnak (6 hó-4 év, 5-12 év, 12 év felett) 3 különböző termék beszerzése szükséges. Eddig Magyarországon nem állt rendelkezésre olyan vakcina, amely a 6 hónapos-4 éves korosztályban alkalmazható lenne.” Ez is kimondatlanul a Pfizer-vakcina elleni érv, még úgy is, hogy a Pfizerrel már élő szerződés keretében minden korosztályra vonatkozó kiszerelést rendelhetett a kormány.

Az utolsó idézett mondat egyébként azért érdekes, mert az, hogy a 6 hónapos és 4 éves kor közötti gyerekeknek eddig nem volt itthon vakcina, tény, de ez azért volt így, mert a kormány nem kért ilyet a Pfizertől. Hiszen az uniós engedélyt már 2022 októberében, azaz több mint egy éve megkapta erre a korosztályra a Pfizer (és a Moderna) vakcinája, és a szerződés erre is kiterjedt. Az 5-11 éveseknek szánt kiszerelésből még kért a kormány, ezzel már 2021 decemberében meg is kezdődött az oltás itthon is.

Amikor a tisztifőorvos észreveszi, hogy járvány van

Müller a levélben a beszerzés rendkívüli sürgősségét és az ilyen esetre vonatkozó eljárásrend alkalmazását járványügyi érvekkel is indokolja, de az erre előadott információk a járvány alakulásáról valójában hónapokra előre láthatóak voltak. Mintha az országos tisztifőorvos 2023 novemberének végén rácsodálkozott volna arra, hogy jön a téli járványszezon, illetve hogy vannak kockázati csoportok, amelyeket fokozottan védeni kell.

A közbeszerzési hatóság elnöke sem értette, miért most kér sürgősségi kivételt az NNGYK, amikor már szeptembertől elérhető az új Moderna-vakcina, és a járványhelyzet is hónapok óta világos képet mutat. „Kérem, hogy részletesen mutassa be, hogy milyen körülmények miatt nem tudott Ajánlatkérő felkészülni a tárgyi oltóanyag korábbi beszerzésére – különös tekintettel Ajánlatkérő azon nyilatkozatára, hogy »a légúti megbetegedések döntő többsége az őszi/téli légúti szezonban, jellemzően január-február hónapban fordul elő«, valamint tekintettel a WHO 2023. május 18. napján keletkezett ajánlására” – írta.

Müller Cecília válasza szerint attól tartottak, hogy ha túl korán rendelnek a legfrissebb vakcinából, az egy új variáns miatt időközben idejétmúlttá válhatott volna: „Az engedélyt az ajánlatkérő által beszerezni kívánt termék 2023. szeptember 14-én kapta meg az EMA-tól, az Európai Gyógyszerügynökségtől. A SARSCoV-2 vírus azonban változékony, előfordulhatott volna olyan nagy változás a vírusban, amely egyéb vírus variáns dominánssá válását okozta volna a cirkuláló vírusok közül, amely ellen ezen adaptált vakcina hatékonysága olyan mértékben csökken, hogy az alkalmazása nem biztosít megfelelő védelmet.”

Kiderült, milyen és mennyi vakcina van itthon: régi és kevés

„Kérem, hogy térjen ki arra, hogy jelenleg Ajánlatkérő milyen raktárkészletekkel rendelkezik a releváns oltóanyagok tekintetében és azok miért nem alkalmasak a jelenlegi beszerzési igény kielégítésére” – írta a hiánypótlási felhívásban Kovács László.

Bár viszonylag szűk lehet a járványhelyzet iránt érdeklődők és a közbeszerzési dokumentumokat olvasgatók külön-külön sem túl népes táborának keresztmetszete, aki beletartozik, erre az egyszerű kérdésre felcsillanhatott a szeme. A kormány és az NNGY ugyanis hosszú ideje semmilyen részletet nem árul el erről. Most azonban Müller Cecília világosan leírta, hogy november végén hogy álltak a hazai vakcinakészletek:

„Jelenleg a bivalens eredeti/Omikron BA.1 variánsú vakcina áll rendelkezésre az oltópontokon és az NNGYK disztribútoránál, mindösszesen 81 126 adag mennyiségben, amelynek felhasználhatósági ideje 2024. 04. Az 5-12 éves korosztály számára 50 040 adag 2023. 11 hónapi lejáratú és 40 300 adag 2023. 12. hónapi lejáratú eredeti Vuhani variánsú oltóanyag található a készletben.”

Több tanulság is levonható ebből a válaszból:

A tisztifőorvos megerősítette, amit eddig csak kikövetkeztetni tudtunk, mert nem árulták el: hogy csak a régebbi adaptált vakcinából van itthon – annak ellenére, hogy maga Müller beszélt korábban arról, hogy a mindenkori legújabb variáns elleni vakcinát érdemes beszerezni, sőt ezt ugyanebben a közbeszerzési eljárásban érvként fel is használta.

A periratok szerint a kormány 2022 novemberében jelezte a Pfizernek, hogy mégse kérné a szerződésben lefektetett 3 millió vakcinát, a gyártó pedig januárban indított emiatt pert – mindez magyarázhatja, hogy miért apadtak el mostanra ennyire a készletek, és az a kevés vakcina is miért régebbi típusú.

Ugyanitt az is kiderül, hogy még ebben a hónapban teljesen elfogy a gyerekeknek való Covid-vakcina Magyarországon, és részükre már eddig is csak az eredeti változatból volt itthon raktáron, amely az újabb variánsok ellen már jó ideje keveset ér.

Újra megkérdeztük az NNGYK-t, hogy ha Müller Cecília szerint is „a legújabb változattal szemben engedélyezett oltóanyagot kell beszerezni és alkalmazni”, akkor miért döntöttek korábban mégis úgy, hogy a Pfizer BA.5-höz adaptált vakcinájából nem rendel Magyarország, csak a korábbi, BA.1-hez adaptált változatból. Cikkünk megjelenéséig nem válaszoltak.

Egyszer már szakított a kormány a Modernával

A Moderna-vakcina kétoldalú beszerzése azért is érdekes fordulat, mert a kormány korábban emlékezetes módon szakított a céggel.

Még 2021 elején épp a Telex írta meg, hogy a kormány az uniós vakcinabeszerzés keretében elérhető Moderna-vakcináknak csak a felére tartott igényt: Magyarországnak lakosságarányosan kétszer annyi járt volna a közös keretből, mint amennyit a kormány lehívott. Ez egyébként az adott helyzetben lehetett legitim döntés. Az ügy inkább azért kapott nagy visszhangot, mert a kormány egyáltalán nem hozta nyilvánosságra ezt a döntését, majd a nyilvánosságra kerülése után egy ideig egymásnak ellentmondó indokokkal magyarázta, miközben épp azért ostorozta az EU-t, amiért szerintük nem biztosítottak elég vakcinát a tagországoknak.

A Koronavírus Sajtóközpont 2021 februárjában azt közölte, hogy a kormány azért nem látta szükségét további Moderna-vakcinák beszerzésének, mert „a Pfizer-BioNTech és a Moderna oltóanyaga hatásmechanizmusában nagyon hasonló, azonban a Pfizer kedvezőbb szállítási feltételeket és vásárlói árat tudott biztosítani”.

Még nem dőlt el

November 30-án tették közzé az ajánlat elbírálásának összegzését, ebből kiderül, hogy az eljárás eredményes volt, az egyetlen érvényes ajánlatot a Moderna-vakcina leszállítására a Moderna tette, így a nyertes ajánlattevő a Moderna. A feltételek között az NNGYK kikötötte, hogy a betárolási határidő – azaz amíg a gyártónak le kell szállítania a vakcinákat – a szerződéskötést követő 15 nap. Azt azonban egyelőre nem tudni, mikor köthető meg a szerződés.

A történetnek ugyanis még nincs teljesen vége, mert a Közbeszerzési Hatóság elnöke december 5-én jogorvoslati kérelemmel fordult az eljárással kapcsolatban a Közbeszerzési Döntőbizottsághoz (KDB).

Müller az eredeti indoklásában azt írta: „A beszerzendő oltóanyag legkésőbb 2023. december 15. napjáig áll rendelkezésre. Ezt követően 2023-ban már nem lehet az oltóanyagot a gyártótól igénybe venni.” Cikkünk írásakor, december 11-én még nem zárult le a közbeszerzési eljárás. Ezek szerint ha a KDB döntési folyamata még néhány napig elhúzódik, akkor a Takács Péter által már tényként kezelt beszerzés akár meg is hiúsulhat, vagy később valósulhat meg. Megkérdeztük az NNGYK-t és a Belügyminisztériumot, hogy ilyen esetben ugrana-e a megállapodás, vagy csak csúszna a megkötése, ha válaszolnak, beszámolunk róla.


Süli János a bíróságon: Mindenképp emlékeznék rá, ha Schadllal ebédeltem volna

Schadl György
Süli János
Völner Pál
Palkovics László
Kovács Pál (NFM)
Orbán Győző ifj.
R. Róbert
Steiner Attila

Innovációs és Technológiai Minisztérium (ITM)

Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
Energiaügyi Minisztérium

A Schadl-Völner-ügy nem csak végrehajtók kinevezéseiről és állítólagos kenőpénzekről szól, vannak mellékszálai is. Az egyik ilyen a paksi ügylet, ezt kezdte el tárgyalni kedden a bíróság, és most csütörtökön is ezt folytatja, tanúkihallgatásokkal.

A vád szerint a volt igazságügyi miniszterhelyettes és fideszes államtitkár, Völner Pál vállalta, hogy a végrehajtói kar volt elnökének, Schadl Györgynek az egyik cégére az Innovációs és Technológiai Minisztériummal kiírat egy milliárdos pályázatot, és ezt elnyerve szép pénzhez juttatják a vállalkozást. A cég papíron vízüzemű motorral kísérletezett, amit a tervek szerint a paksi atomerőműhöz használhattak volna.

Völner a vádirat szerint Palkovics Lászlót és Süli Jánost próbálta behálózni ahhoz, hogy segítsék Schadl ötletét pályázathoz jutni.

A bíróság csütörtökön Kovács Pál volt államtitkárt, Steiner Attila államtitkárt és Süli János egykori paksi atomerőmű bővítéséért felelős tárca nélküli minisztert hallgatja meg, akik személyesen tekintették meg a találmányt.

Süli János arról beszélt, őt évek óta érdekelte a „hidrogénes ügylet”, ezért ha szembe jött ilyen találmány vele, akkor úgy volt, hogy „nézzük meg, nem kellett engem győzködni”. Szerinte ez a projekt „többre érdemes, mint hogy 100 százalékig elfelejtsük”.

Kovács a vallomásában azt mondta, ő látott fantáziát a motorban, egyszer egy ebédre is összefutottak volna Schadllal, de dugó így, így ő beült a végrehajtói kar volt elnökének kocsijába, ott beszélgettek a projektről.

Kovács állítása szerint ő csak 2021-ben találkozott először Schadllal, de a végrehajtói kar volt elnökének naptárában 2018-ra ez volt felírva: „Hold utca Kovács Pali + Völner Pali”. Kovács szerint ez biztos nem ő volt.

Steiner Attila pedig azt mondta, Völner érdeklődött nála, hogy terveznek-e kiírni széndioxid-kibocsátás csökkentése témakörében pályázatot az Innovációs- és Technológiai Minisztériumnál, és ha igen, milyen feltételekkel.

A vízüzemű motort nem Schadl György találta fel, hanem egy bizonyos K. Szabolcs és N. Csaba. K. Szabolcs kedden a bíróságon arról beszélt, a motor valójában Nikola Tesla találmánya, ők csak „megcsinálták, ami elmaradt”. Az eszköz lényege, hogy a vizet 12 voltos árammal hidrogénre és oxigénre bontja, a motor pedig csak a hidrogént égeti el. Állítása szerint ők a motort még a magyar államnak is eladták volna, majd egy nevet is bedobott: „Orbán Győző, a miniszterelnök testvére is eljött hozzánk három alkalommal”.

A munkájukat előbb R. Róbert, azaz Gazdi, Schadl György szintén vádlottak padján ülő jó barátja finanszírozta nekik, majd maga a végrehajtói kar volt elnöke. Ő a vád szerint pályázati pénzekhez akart jutni, Völner Pál segítségével.

Ezután jött a képbe a két akkori államtitkár, Kovács Pál és Steiner Attila, valamint Süli János egykori paksi atomerőmű bővítéséért felelős tárca nélküli miniszter is. Ők mind személyesen tekintették meg a találmányt, a vízzel menő autót. Völner szerint azért ők nézték meg a motort, mert ők szakemberek, és fontosnak tartotta, hogy élőben, működés közben lássák a dolgot, hogy legyen valamilyen fogalmuk róla.

Akkor a Sülit kell nekiereszteni Palkovicsnak

A nyomozás alatt több beszélgetést is lehallgattak Schadl és Völner között, az egyik épp erről a találmányról szólt. A fideszes exállamtitkár egy ponton azt mondta Schadlnak, hogy Süli várja a pályázat beadását, csak az akkori innovációs miniszter, Palkovics László tűnik a keményebb diónak.

Völner: Beszéltem Süli úrral, ő továbbra is azt mondja, hogy szeretettel várják a dolgot. Steiner Attilát elcsíptem tegnap, azt mondta, ilyen pályázatot írnak ki, meg olyat, meg energiatárolást.

Schadl: Csak hogy mikor?

Völner: Jó, de ez nem energiatárolás, a te projekted. Mondtam, hogy nekem olyan kellene, hogy tudod, hogy gyorsreagálású alternatív energiatermelés, merthogy abból van kevés. És igen, mondta, hogy igen, igen. De mondtam, hogy írhatná ki. Ezzel el vagyok egy kicsit akadva. Lehet, hogy Ádámnak is szólhatnál, hogy kicsit így… Nem tudom, hogy tudnának-e ők is egy kicsit ők is megágyazni a dolognak.

Schadl: Kedden elutazik, de mondom neki mindenképpen.

Völner: Majd ha visszajön, nem olyan, csak mondom, valamit majd valahonnan bele kell rúgni az ügybe. Mert mondom, én leülök a Palkoviccsal is, csak mondtátok, hogy ő azért nem teljesen pozitívan áll hozzá.

Schadl: Igen. A Süli nem rugdalja a történetet?

Völner: Jó, akkor majd mondom, hétfőn majd elkapom. De akkor a Sülit üssem, hogy a Palkovicsot most már ültesse le egy székbe…

Schadl: Ha szabad, akkor igen.

Völner: Jó. Csak azért gondoltam, megbeszélem veled, mert kicsit úgy érzem, hogy… akarják, de senki nem csinál semmit. Akkor a Sülit kell nekieresztenem a Palkovicsnak, hogy akkor csináljon már valamit. Együtt ebédeltem vele direkt kedden vagy hétfőn, már nem tudom, hogy átrágjam vele ezt a történetet, mondom, hogy a részéről minden oké. Ők ketten biztos vannak olyan viszonyban, hogy fel tudja vele méretni az esemény fontosságát. Te sem tudsz akkor jobbat?

Schadl: Nem.

Az nem derül ki az iratokból, hogy Palkovicsot kihallgatták-e az ügyben. A bíróságra nem idézték be, sőt, eddig egy szót sem ejtettek róla a perben. Sülit viszont tanúként meghallgatták már a nyomozás alatt is. Igaz, őt nem szóban kérdezték, csupán pár kérdést tettek fel neki írásban, amire az egykori tárca nélküli miniszter elég szűkszavúan és lényegre törően válaszolt.

Azt vallotta, csak munkakapcsolatban volt Völnerrel, az igazságügyi minisztériumot „érintő szabályozási kérdésekben”. Állítása szerint Völnertől hallott először Schadl találmányáról, és elismerte, hogy azt élőben is megnézte 2018 augusztus 7-én, mert ezt szakmai feladatának gondolta, de a találmány az „ipari hasznosíthatósága miatt” is érdekelte őt.

Schadl a teremben erre a dátumra felhúzta a szemöldökét, és a bíró is megkérdezte Sülit, hogy honnan emlékszik ennyire pontosan a dátumra? Ő erre úgy felelt, a titkárnője a nyomozás alatt megnézte a naptárában. Ez azért érdekes, mert az alatta dolgozó államtitkár, Kovács Pál úgy vallott a bíróságon, hogy 2021-ben vitte magával Sülit megtekinteni a találmányt.

Mindenesetre Süli szerint őt a „hidrogénes ügylet” már akkor is évek óta érdekelte, ezért ha szembe jött ilyen találmány vele, akkor úgy volt, hogy „nézzük meg, nem kellett engem győzködni”. Ő pedig azt tanulta a munkájában „a régi motorosoktól, hogy a leghitelesebb információ a helyszínen van”. Szóval megnézte a találmányt Törökbálinton, a bemutatón ott emberek „mentek vele egy pár kört”, de tudta, hogy további vizsgálatok kellenek, mert ő már korábban is látott olyat, hogy valamilyen eszközt még az előző este töltöttek fel hidrogénnel.

Ezután szerinte „persze, hogy említették” a témát egymás között Völner Pállal, volt, hogy kormányülésen, volt, hogy a Parlamentben. „Mindig beszéltünk róla, hogy nem kéne a gyereket kiönteni a fürdővízzel, de hogy milyen pályázat és hogy, ilyen mélységben nem beszéltünk róla. Hangsúlyozom, hogy ez többre érdemes, mint hogy 100 százalékig elfelejtsük”.

Süli szerint viszont Völnerrel is „az merült fel, hogy feladatkörömmel egyeztetve van-e az ipari hasznosítás szabályozott elősegítésére lehetőség”, de „a lehetőségeink konkrét támogatást nem tettek lehetővé, így nem is jutottunk az ügyben tovább”.

Süli úgy emlékszik, hogy többször nem találkozott Schadllal, „talán telefonon beszéltünk még egyszer a találmányról”. A saját naptárában sem talált erre utaló bejegyzéseket. Schadl naptárában viszont 2018. október 1-jére ez volt beírva: „Völner + Süli ebéd”. Süli a bíróságon erről azt mondta, nem emlékszik arra sem, hogy leütöttek volna egy ebédet, arra sem, hogy együtt ebédeltek volna. „Mindenképp emlékeznék rá, hacsak nem tudatmódosítót ebédeltünk” – summázta Süli.

Arról a beszélgetésről, amiben Völner azt mondta Schadlnak, hogy Sülit kell ráereszteni Palkovicsra, Süli a bíróságon azt mondta, „ilyen direkt kérésre nem emlékszik” Völnertől. „Egyébként Pál közelebb ült Palkovics úrhoz a kormányülésen, mint én, ha akarta volna, megkérdezi tőle, azt hiszem, egy szék volt köztük”.

Dugó volt, ezért beült Schadl kocsijába

Kovács Pál abban az időben Süli János alatt dolgozott a paksi bővítéséért felelős államtitkárként. A bíróságon előbb azt mondta, neki nincs takargatnivalója, ezért engedi, hogy a sajtó fotózza. Majd arról beszélt, Völner Pált már legalább 2010 óta ismeri, mert mindketten a Nemzeti Fejlesztési Minisztériumban dolgoztak. Kettejük kapcsolatát barátságnak nem mondaná, de szerinte kifejezetten jó kollegiális kapcsolatban voltak, és vannak még most is.

Szerinte ő Völner kezdeményezésére ment el megnézni a vízzel hajtott motort 2021 tavaszán. Ott ismerte meg Schadl Györgyöt, Völner mutatta be őket egymásnak. Mint a nyomozás alatt mondta, „sok ilyen felkérés érkezik a kormányhoz, és én létrehoztam egy kisebb csoportot, aminek az a feladata, hogy ezeket a projekteket megnézik, beszélnek a feltalálókkal, és ha arra érdemesnek találják, akkor igyekszünk felkarolni őket”.

Kovács a találkozásnál találkozott a fejlesztőkkel, és tetszett neki a projekt. Látta a motort működés közben, és szerinte az „valóban úgy nézett ki, hogy képes vízzel meghajtani a gépkocsit. Ezután még két kollegámat is megkértem, hogy nézzék meg, akik szintén láttak benne fantáziát, de a probléma ott volt, hogy nem láthattuk az úgynevezett fekete dobozát, illetve a szerkezet belsejéhez sem fértünk hozzá. Így nem lehetett eldönteni, hogy valóban nóvumról van-e szó, vagy esetleg egy már létező technológia átvételéről. Tudtuk ugyanis, hogy hasonló motorral próbálkoznak Japánban is”.

Következő bemutatóra már magával vitte Süli Jánost is – ez azért érdekes, mert Süli a vallomásában azt mondta, ő 2018-ban tekintette meg a találmányt, nem 2021-ben.

Kovács a megtekintésről úgy vallott, ezt a találmányt „érdemes megnézni, mert tényleg van benne fantázia”. Kovács szerint Sülinak szintén tetszett a motor. Kovács szerint ha a kocsik valóban tudnának menni vízzel, akkor „az biztos, hogy nagyon komoly áttörés lenne mindenhol”. Egy beszélgetésben pedig felmerült, hogy a találmányt a leállított Százhalombattai Erőműben is lehetne hasznosítani áram- vagy hőtermelésre.

A bíró azt kérdezte tőle, miért pont ő ment ki a helyszínre, miért nem csak azok a kollégái, akik szerinte értettek is hozzá. Kovács szerint mivel Völner őt kérte erre, „természetesnek” érezte, hogy akkor ő megy ki személyesen megtekinteni a motort.

Kovács szerint bár szóba kerültek, hogy milyen támogatási lehetőségek vannak, de csak az „ötletelés szintjén”. De azért szerinte neki és Sülinek csak annyi volt a szerepe, hogy szakmai véleményt adjanak, mivel „a Paks 2 projektben semmilyen módon nem tudtuk volna hasznosítani ezt a motort, illetve ilyen jellegű támogatást sem tudtunk volna nyújtani”.

A megtekintéseken kívül az akkori államtitkár telefonon is beszélt Schadllal, amikor is egyrészt egy esetleges estebédről egyeztettek, majd a végrehajtói kar elnöke megköszönte az államtitkárnak, hogy az események „ütőerén tartja az ujját.” Amikor Kovácsot kihallgatták a nyomozók, ő erre a beszélgetésre nem emlékezett, pedig ő hívta Schadlt. Azt pedig nem tudta értelmezni, Schadl mit értett az ütőeres mondata alatt, az esetleges estebéd pedig szerinte nem történt meg. A bíróságon ezekbe nem mentek bele jobban.

Azt viszont elismerte, hogy külön is találkozott Schadl Györggyel, bár a pontos dátumra nem emlékezett. A bíróságon és a nyomozás alatt is azt mondta, azt beszélte meg Schadllal, hogy a minisztériumban, vagy egy minisztériumhoz közeli étteremben találkoznak majd. „De mivel dugóba került, ezért végül én beültem a kocsijába, és menet közben ejtettünk pár szót a projektről. Itt is arról érdeklődött, hogy milyen pályázati lehetőségei lehetnének, és gondolom, azért engem kérdezett, mert tudta, hogy jó kormányzati kapcsolatokkal rendelkezem, és látom a pályázati lehetőségeket is”. Szerinte viszont ő semmi konkrétumot nem tudott mondani erről a végrehajtói kar volt elnökének.

Mindezeken kívül Schadlnak fel volt írva a naptárába még egy 2018 júniusi napra a következő szöveg: „Hold utca Kovács Pali + Völner Pali”. A bíró rá is kérdezett Schadlnál és Völnernél is, van-e más Kovács Pál nevű közös ismerősük, mindketten úgy feleltek, nincs. Ez azért érdekes, mert Kovács a vallomásaiban azt mondta, ő csak évekkel később, 2021 környékén ismerte meg Schadlt, amikor megtekintette a találmányt. Közben pedig Süli is azt vallotta, ő is 2018-ban találkozott Schadllal.

A bíró ezután arra volt kíváncsi, akkor ki ez a Kovács Pali? „Lehetett a tanú érintve ebben az üzenetben, vagy sem?” – kérdezte. Kovács erre úgy reagált, akkoriban ő nem is Budapesten tartózkodott, hanem Pakson. „Én biztos nem voltam”, mondta. Schadl György is reagált: „Hogy én 2018-ban nem ebédeltem az államtitkár úrral, az 600 százalék. Tuti, hogy nem a tanúról van szó”.

Végül azt mondta, ő nem tudja, hogy ez a vízüzemű motoros téma hogy jön ehhez a korrupciós ügyhöz. Ő kétszer látta a találmányt, kétszer működött, „nincs kétsége” benne. Abban semmi kivetnivalója nem volt, hogy Völner szólt neki ennek a létezéséről. Schadl kérdésére azt is mondta, hogy ő nem érezte, Schadl és Völner között korrupciós kapcsolat lenne, és hogy Völner emiatt nyomná nála ezt a projektet.

Völner Pál végül minderre úgy reagált, „ha valaki belemagyarázza, hogy ez csalás, szélhámosság volt, hogy különböző érdekek szerint jártam el, azt sajnálom”.

Völner érdeklődött nála, hogy terveznek-e kiírni pályázatot

Steiner Attila korábban Varga Judit alatt volt államtitkár az Igazságügyi minisztériumban (itt ismerkedett meg Völner Pállal), majd utána az azóta már megboldogult Innovációs és Technológiai Minisztériumban dolgozott, körforgásos gazdaságfejlesztésért, klíma- és energiapolitikáért felelős államtitkárként, Palkovics László alatt. Jelenleg az az Energiaügyi Minisztérium energetikáért- és klímapolitikáért felelős államtitkára.

Steiner szerint az első feladat, amit Palkovicstól kapott 2021 elején, hogy dolgozzák ki az ország hidrogénstratégiáját, a téma még a kormányülésre is bekerült, májusban pedig el is fogadta. Ő maga már korábban is hallott már olyat, hogy vizet használnak a mobilitásban.

Azt is mondta, már 2018 környékén is ismerte Kovács Pált és Süli Jánost, de állítása szerint ők nem beszéltek neki semmilyen hidrogénes projektről. Völner pedig emlékei szerint „arról érdeklődött, milyen pályázatok vannak”, de csak általánosságban.

„Emlékezetem szerint az volt az érdeklődésének a tárgya, hogy tervezünk-e kiírni széndioxid-kibocsátás csökkentése témakörében pályázatot, és ha igen, milyen feltételekkel. Mivel én még ekkor csak pár hónapja voltam államtitkár ennél a tárcánál, ezért még én sem voltam teljesen tisztában az összes pályázati lehetőséggel, de általánosságban tájékoztattam Völner urat a pályázatok kiírásának menetéről. Nem emlékszem arra, hogy konkrét kérdéssel állt volna elő ezen témában, inkább csak általánosságban beszélgettünk” – vallotta. Ugyanakkor szerinte Völnernek mint egyéni képviselőnek még feladata is volt, hogy tudjon arról, milyen pályázatok vannak.

2021 január-február környékén Völner megkereste azzal is, hogy van itt ez a találmány, ami ígéretesnek tűnik, így azt Steiner is elment személyesen megnézni, hogy „első kézből legyen információm”. Főleg azért, mert ez a terület főnökét, Palkovicsot „rendkívüli módon érdekli”. Ő úgy nagyjából háromnegyed órát volt Törökbálinton, ahol a találmányt tárolták, Schadl György is ott volt, és akkor szerinte látszott, hogy ez egy működő koncepció.

Steiner állítása szerint amikor Völnerrel beszélgettek, akkor nem került szóba sem Schadl Görgy, sem Süli neve. Ráadásul Völner szerinte saját maga is tudott volna beszélni Palkoviccsal mondjuk a kormányüléseken erről a témáról, de Steiner nem hallotta Palkovicstól, hogy őt megkereste volna Völner.

Innovációs - és Technológiai Minisztériumnál


Varga Judité lett a balatoni nyaraló, Gyurcsánynál megjelent egy korábban szerzett budai telek

Varga Judit
Gyurcsány Ferenc
Toroczkai László
Ungár Péter
Hadházy Ákos
Kósa Lajos
Kocsis Máté
Dobrev Klára
Schmidt Mária
Szász Endre
Orbán Viktor

Balaton
Balatonhenye
Budapest
Bp. II. kerület
Bécs

Éjfél után közzétették a kormánytagok és parlamenti képviselők vagyonnyilatkozatait, amit a november 1-jén fennálló állapot szerint kellett kitölteniük. Ebben a cikkben a legérdekesebbekből szemezgettünk a képviselők közül.

Varga Judité lett a balatoni nyaraló

Varga Judit életében több változás is történt tavaly, ez látszik vagyonnyilatkozatában is. Tavasszal bejelentette válását, majd nyáron az igazságügyi miniszteri pozíciójáról is lemondott. Változás történt a korábban nagy port kavart ingatlanjai körül is: a balatonhenyei ház a válása után Varga Judit 100 százalékos tulajdona lett, emellett hozzá került a szintén a településen található közös telkek közül az egyik.

A balatonhenyei ingatlan korábban azért került be a hírekbe, mert a volt igazságügyi miniszter és korábbi férje 10 milliós forintos családi otthonteremtési kedvezményt igényeltek az ingatlanra, de menet közben mindketten munkát kaptak Budapesten, ezért a csoktámogatást folyósító banktól azt kérték: öt évig ne kelljen az ingatlanban élniük. Vállalták, hogy ha az ötéves moratórium leteltével sem költöznek majd a faluba, akkor a kamatokkal együtt visszafizetik a 10 milliós támogatást. Ez végül tavaly májusban meg is történt.

Varga a friss nyilatkozata szerint még több mint 60 millió forinttal tartozik a banknak, ennek oka a balatonhenyei ingatlan. Tavaly emellé felvett egy 5 milliós családi kölcsönt is. Az idén harmincegy éves mesterhegedűje továbbra is megvan, de a pár éve vásárolt Yamaha pianínója már nem szerepel a vagyonnyilatkozatában.

Gyurcsánynál hirtelen megjelent egy telek

Hirtelen megjelent Gyurcsány Ferenc vagyonnyilatkozatában egy II. kerületi, 2031 négyzetméteres beépítetlen telek. Ez annyiból furcsa, hogy a DK elnöke szerint ebben ő 2021-ben szerzett tulajdonrészt, de a tavalyi vagyonnyilatkozatában ezt nem említette meg.

Bár Gyurcsány pontos címet nem ír a nyilatkozatában, épp mostanában derült ki, hogy a II. kerületi Bimbó úton egy épülő társasház egyik lakásába költözik majd be idén feleségével, Dobrev Klárával és a legkisebb gyerekükkel. A DK erről a lakásról a Telexnek azt írta, az épület most már szinte készen áll, a lakásuk 160 négyzetméteres lesz, két hálószobával, egy vendégszobával, egy dolgozószobával.

Azt nem tudni, hogy a befektetés mennyibe került, mindenesetre Gyurcsány értékpapírjai jelentősen megcsappantak: 461 millióról 18 millió forintra. Közben viszont az utolsó forintig megszabadult a 293 milliós értékpapír fedezetű hitelétől. A kötcsei házra Dobrev Klárával közösen felvett hitelt viszont alig törlesztette, így abból még van nekik hátra 57 millió. Pénzkövetelésekből és kölcsönökből viszont még jó összegek bejöhetnek neki, mert összesen 641 millióval jönnek neki és feleségének.

Toroczkainak elege lett a migránsokból, vett egy utat

„A 2023-ban vásárolt 521 négyzetméternyi kivett út a tanyánkhoz bevezető rövid út, amelyet 170 ezer forintért vásároltam meg, mert elegem lett az azon keresztül vonuló illegális migránsokból, embercsempészekből és egyéb bűnözőkből” – ezzel magyarázza Toroczkai László friss ásotthalmi vételét a vagyonnyilatkozatában.

A Mi Hazánk elnöke emellett teljesen visszafizette azt a 2,5 millió forintot, amivel valaki(k)nek tartozott, de a hitelét egy év alatt alig törlesztette, még mindig van neki ebből hátra 3,8 millió forint.

Ungárnak még mindig jut havi 11 millió

Ungár Péter bizalmi vagyonkezelési szerződés révén – ahogy 2022-ben – 2023-ban is havi 11 millió forint bevételhez jutott. Az LMP társelnökének 2018-ban körülbelül 15 milliárd forintos vagyona volt akkori adóbevallása szerint.

Testvérével és anyjával, Schmidt Máriával közös, ingatlanhasznosítással foglalkozó családi cégükből milliárdos osztalékokat vett fel korábban, később a részvénycsomagját bizalmi vagyonkezelőre bízta. Továbbra is résztulajdonosa egy II. kerületi lakásnak, emellett van egy 2020-ban vásárolt Toyotája is.

Kósának alig sikerül lefaragnia a tartozásaiból

Kósa Lajos 2022-ben jócskán eladósodott, viszont ebből a tartozásból tavaly épp csak valamennyit sikerült lefaragnia. Egy lakásépítési kölcsön felvétele után 115 millióval tartozott a banknak, tavaly ezt 110 millióra csökkentette. Egy magánszemélynek továbbra is 10 millióval jön a fideszes politikus, miközben motorjait, és részben tulajdonolt motorcsónakját megtartotta.

Kocsis és a festménye

Kocsis Máténak továbbra is bőven akad megtakarítása: 2022-ben a családi kölcsön kiegyenlítése után 68,8 millió forintja volt, tavaly év végére ez 60,7 millióra csökkent. A Fidesz frakcióvezetője emellett 20 millió forintot Prémium Magyar Állampapírban tart. Autót, lakást, egyéb vagyontárgyat nem tüntetett fel, Szász Endre Paragrafus című festményét viszont igen, ezt 1982-ben kapta.

Hadházy tavaly is kapott kis adományokat

Hadházy Ákos idei nyilatkozatában is feltüntette, hogy mennyi pénzt kapott támogatóitól. Bár ilyen kategória nincs, a nyilatkozat aljára odaírta: „2023-ban magyar magánszemélyektől politikai munkám támogatására, és a kordonbontások miatt rám jogtalanul kiszabott büntetések kifizetésére 1,5 millió forint magán kisadomány érkezett.” 2022-ben 16,8 milliót kapott gyűjtésekből. Hadházy tavalyelőtt Bécs külvárosában vett egy 30 négyzetméteres lakást, aminek felerészben a tulajdonosa. A független képviselőnek emellett hosszabb ideje megvan már a szekszárdi háza és a fácánkerti szőlője is.

Egyre kevesebbet lehet tudni


Börtönt kér az ügyészség a kenőpénzt elfogadó nagylaki rendőrökre

Vádat emelt a Szegedi Regionális Nyomozó Ügyészség nyolc határrendésszel – köztük egy alosztályvezetővel és egy román állampolgárral szemben hivatali kötelességét megszegve, bűnszövetségben, üzletszerűen elkövetett hivatali vesztegetés elfogadásának bűntette és más bűncselekmények miatt. Az ügyben minden vádlott beismerő vallomást tett.

A tavaly indult korrupciós ügyben azután indult nyomozás, hogy a pénzügyőrök és a rendőrök a nagylaki határátkelőhelyen, szolgálat közben külföldi sofőröktől pénzt kértek azért, hogy eltekintsenek az ellenőrzéstől. Általában 5-50 euró volt a tarifa, ezt 2022. február közepe és 2022. június vége között szedték, a vesztegetési pénzből mindannyian kaptak. Az ügyészség vagyonelkobzásra tett indítványt a korábban lefoglalt 4095 euró, 1050 lej, 355 angol font, 210 złoty és 355 000 forint értékben.

A rendőr vádlottak hivatásos szolgálati viszonya még az eljárás alatt megszűnt, közülük ketten közel fél évig voltak letartóztatásban.

Az ügyészség a vádlottak többsége esetében büntetésként végrehajtandó szabadságvesztés kiszabását kérte.


Perre mennek az erzsébetvárosi civilek, mert nem jutnak hozzá a köztisztasági cég szerződéseihez

Budapest Főváros VII. kerület Önkormányzata (Erzsébetváros)

Lajos Béla
Niedermüller Péter
Garai Dóra
Bárdi Zsuzsanna
Galambos András

állami/önkormányzati szerződések, állami vállalat, átláthatóság, takarítás, adatigénylés, civilek

Négyszer kérték, de valamiért nem kapják meg azokat az adatokat a VII. kerületi civilek, akik Erzsébetváros köztisztasággal is foglalkozó cége után érdeklődtek. A kerület szerint a kért adatokat határidőn belül elküldték, de a részletes tételes elszámolásra más szabályok vonatoznak. Az Erzsébetváros Kft. korábbi beszámolója miatt tavaly már az önkormányzaton belül is vita volt, eleinte a momentumosok sem akarták elfogadni azt. A Színes Erzsébetváros most bíróság elé viszi az önkormányzati céggel kapcsolatos adatigénylését.

A Színes Erzsébetváros nevű helyi civil szervezet tavaly márciusban adatigényléssel fordult a kerületi önkormányzathoz az Erzsébetváros Kft. szerződései miatt. A kerület tulajdonában lévő vállalat több dologért is felel a kerületben, de legfontosabb feladatuk a kerület takarítása, illetve karbantartása. A választási indulásukat decemberben bejelentő civilek arra voltak kíváncsiak, hogy pontosan mire költ az önkormányzat cége, milyen megrendelésekből, azaz szerződésekből jön össze az éves a kiadásuk.

Azonban hiába kértek részletes beszámolót, az önkormányzattól csak összefoglaló táblázatokat, magától a cégtől pedig egyelőre semmilyen adatot nem kaptak. Mivel válasz harmadik és negyedik adatigénylésükre már abszolút nem érkezett, most jogi úton próbálják elérni, hogy hozzáférhessenek az egyébként nyilvános adatokhoz.

A Színes Erzsébetvárosnak először az lett gyanús, hogy az Erzsébetváros Kft. költségvetése évről évre kiugró ütemben növekedett. 2022-ben még például 675 milliót szánt a kerület a cég éves költségvetésére, addig 2023-ra már több mint 1 milliárd forintot irányoztak elő. Egyrészt a több mint 400 milliós növekmény okaira, másrészt arra voltak kíváncsiak a Színes Erzsébetvárosnál, hogy a „környezet-egészségügyi feladatok” miért visznek el 965 milliót a cég költségvetéséből. Mivel a megkötött szerződések és részletes adatok nem voltak elérhetők adatigénylést nyújtottak be.

Első két adatigénylésükkel még VII. kerület önkormányzatához fordultak, de megkereséseikre csak felületes, épp az érdekes és fontos részleteket mellőző választ kaptak. Az első, a jegyző által jegyzett válaszban a civilek azon kérdésére, hogy milyen közérdekű feladatokat, tevékenységet, és kiadásokat fed a „környezet-egészségügyi feladatok ellátása” az önkormányzat 2023-as költségvetésében, egy nyolc elemből álló bontást kaptak. Itt csak annyi derült ki, hogy az 1,084 milliárdos költségvetésből 965 milliót tesz ki a „VII. kerület közterületek hétközbeni és hétvégi kézi és gépi takarítása, valamint egyéb közterületi köztisztasági feladatok”.

Ezért másodszor is adatigényléssel fordultak a kerülethez, ekkor már a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (NAIH) ajánlása szerint. Itt már direkt az Erzsébetváros Kft. költségvetéséből 965 milliót kitevő „környezet-egészségügyi feladatokra” kérdeztek rá: a részletes és tételes költségvetési tervezetre, 2021-től a kft.-vel kapcsolatos számlák kibocsátójára és vevőjére, a kibocsátás és teljesítés összegére, illetve a kifizetett összegekre is. Az önkormányzat ezúttal válaszában valamelyest részletesebb, de a kérésekre továbbra se felelő választ küldött. Egy mellékelt táblázatban a 2021. évre vonatkozóan megkapták tételesen, havonta lebontva, hogy az adott évben miből jöttek össze a kiadások, ezeknek tárgya egytől egyig „köztisztasági feladatok ellátása” volt. Így sok dolog ismét nem derült ki.

Ezután ősszel, a NAIH-hal való levelezés után harmadszor is próbálkoztak: az információs hatóság javaslatát követve már közvetlenül az Erzsébetváros Kft.-től mint adatgazdától kérték az adatokat. Így egy hasonló adatigényléssel fordultak az önkormányzat helyett közvetlenül a céghez, először tavaly októberben, majd válasz hiányában decemberben is. Mivel a részletes adatokat a Színes Erzsébetváros azóta sem kapta meg a kerülettől,

úgy döntöttek, hogy bírósághoz fordulnak, és jogi úton próbálják megszerezni a ki nem adott szerződéseket, illetve a részletes adatokat.

A civil szervezet arról tájékoztatott: a keresletet előző héten benyújtották a bíróságnak, most várják, hogy mikorra tűzik majd ki a tárgyalás időpontját.

Megkérdeztük az önkormányzattól, hogy miért nem adta ki az adatigénylésben kért pontosabb adatokat sem az önkormányzat, sem az Erzsébetváros Kft., van-e ennek bármilyen jogi akadálya. Erzsébetváros sajtóosztályától azt a választ kaptuk, hogy Lajos Béla, a Színes Erzsébetváros elnöke tavaly májusban fordult közérdekű adatigényléssel az önkormányzathoz. A közérdekű adatigénylés többek között az Erzsébetváros Kft. számláinak és szerződéseinek kiadására vonatkozott. Az önkormányzat pedig a vonatkozó törvény alapján küldte meg a választ és csatolta a köztisztasági feladatellátás körében a 2021., 2022 és 2023. év május 23. nappal bezárólag az ellenszolgáltatás mértékét és a teljesítés időpontját tartalmazó táblázatot.

Válaszukban azt írták, hogy a részletes számlaszintű, tételes elszámolásra más szabályok vonatkoznak, azokra „külön törvények rendelkezései irányadók. Erre való hivatkozással az adatkezelő az adatigénylést az igénylés tárgyát képező irat másolata helyett a jogviszony alanyainak, a jogviszony típusának, a jogviszony tárgyának, a szolgáltatás és ellenszolgáltatás mértékének és teljesítése időpontjának megjelölésével is teljesítheti.” Vagyis saját értelmezésük szerint szabályosan jártak el.

Az Erzsébetváros Kft.-hez december 3-án érkezett adatigénylés, amire a jogi állásfoglalás után, a törvényes szabályozást betartva válaszolni fognak

– írta a kerület önkormányzata. A Színes Erzsébetváros annyit reagált, hogy nagyon várják a választ. „Annak külön is örülünk, hogy a cég nyilatkozata szerint nemsokára megszületik, ám a törvényes válaszadási határidő már karácsony előtt lejárt. Mi egyébként eddig türelmesen várakoztunk: a címzettnek további időt hagyva csak január közepén, a perindítási határidő végén adtuk be a keresetet a bíróságra, de a válasz 45 nap alatt sem érkezett meg” – írták.

Már az önkormányzatban is volt vita cég pénzügyei miatt

Az Erzsébetváros Kft. tavaly már bekerült a hírekbe, mikor kiderült, hogy elszámolási részletek miatt a cég 2022-es beszámolóját a Momentum sem volt hajlandó elfogadni. A kerület momentumos alpolgármestere, Bárdi Zsuzsanna Erzsébetváros önkormányzatának szeptemberi ülésen arról beszélt, hogy azért nem tudják megszavazni az előterjesztést, mert egy közérdekű adatigénylés nyomán „kétely merült fel a Belső-Erzsébetváros kézi takarítására vonatkozó közbeszerzési szerződés teljes mértékű teljesülésével kapcsolatban”.

A cég pénzügyeiről, illetve a beszámoló elfogadása körül kialakult helyzetről Niedermüller Péter, a kerület polgármestere a szeptemberi testületi ülésen felidézte: áprilisban jelezte egy felügyelőbizottsági tag, hogy problémákat lát a cég beszámolójában. Májusban ezért nem is került napirendre a beszámoló elfogadása, a döntést halasztották. A polgármester ekkor megkérte a jegyzőt, hogy vizsgálja meg az Erzsébetváros Kft.-t. A vizsgálat megállapította, hogy „részletes hiánypótlásra” van szükség, mondta a polgármester.

Ezek után a felügyelőbizottság és pénzügyi bizottság is a beszámoló elfogadását javasolta az erzsébetvárosi testületnek. Garai Dóra, az Élhető Erzsébetváros képviselője a cég pénzügyeivel kapcsolatban már ekkor szóvá tette, hogy az Erzsébetváros Kft. zöldterület fenntartásra 2022-ben majdnem 400 milliót költött, miközben a kerületben 1500 fa van. A 80 ezer fával rendelkező Zugló mindezt 500 millióból oldja meg.

Az Erzsébetváros Kft. 2022-es beszámolóját végül egy hónappal később, az októberi ülésen már elfogadták.

A momentumos alpolgármester ekkor azt állította, hogy több hónapos egyeztetés után „új alapokra helyezték” Belső-Erzsébetváros takarítását. Bárdi Zsuzsanna megjegyezte, hogy „folytatjuk a cég takarítási munkafolyamatainak nyomon követését, hogy a közpénzek felhasználása hatékony és transzparens módon történjen”. Az októberi testületi ülésen több képviselő is szóvá is tette, hogy nem értik pontosan, hogy mi változott meg az egy hónappal korábbi helyzethez képest a céggel kapcsolatban.

Változás volt viszont, hogy az Erzsébetváros Kft.-ben különböző pozíciókban vezető tisztséget egészen 2001 óta betöltő Galambos András ügyvezető október végén családi és személyes okokra hivatkozva távozott. Galambos távozásáról a képviselő-testület ülésén viszont nem volt szó. Bárdi Zsuzsanna úgy foglalta össze a változtatásokat, hogy változást értek el, a korábbi fideszes vezetés alatt létrejött „alvállalkozói láncolatot” felszámolták. A lényeg gyakorlatilag itt az volt, hogy az Erzsébetváros Kft. a jövőben már nem kiszervezi a takarítást külsős cégeknek, hanem saját vállalkozókkal valósítja meg azt. Kérdés, hogy ez megoldott-e minden problémát.

Az Erzsébetváros Kft., hivatalos nevén Erzsébetváros Fejlesztési és Beruházási Kft. száz százalékban a kerület cége, nincs másik tulajdonosa. A céget ügyvezetőként az utóbbi években a tavaly októberben távozó Galambos András vezette. Galambos 2001 óta szinte mindig valamilyen vezetői pozíciót foglalt el a cégnél, nyilvánosan elérhető adatok alapján nagyrészt ügyvezető volt, 2010 után volt néhány év, mikor más töltötte be ezt a posztot.

Az Erzsébetváros Kft. szerteágazó feladatkörrel rendelkezik a kerületben. Az adatigénylésre adott válaszból kiderül, hogy a kiadásainak nagy részét kitevő „VII. kerület közterületek hétközbeni és hétvégi kézi és gépi takarítása, valamint egyéb közterületi köztisztasági feladatok” mellett többek közt ők végzik a kisállattetemek elszállítását, a mobil illemhelyek üzemeltetését, a graffitimentesítést, a kutyafuttatók karbantartását is.


Puch László
Baja Ferenc
Mesterházy Ernő
Végh Imre
Szabó András (Kipszer)

Magyar Iparszövetség Szociális Kulturális és Sport Alapítványa

Táncsics Mihály
Demszky Gábor
Hagyó Miklós
Nyers Rezső
Horn Gyula
Szilvásy György
Polt Péter
Csányi Sándor
Hernádi Zsolt
Pintér Sándor
David B. Cornstein
Gyurcsány Ferenc
Bakonyi Tibor
Mészáros János
Nagy Péter
Karácsony Gergely
Horváth Csaba

BKV (Budapesti Közlekedési Vállalat) Zrt.

Budapest
Ausztria
Amerikai Egyesült Államok

sport, ingatlan, önkormányzat, gazdálkodás, klientúra, üzemeltetés

Rárepült a „régmúlt” a főváros vagyonára: újra akcióban Puch, Baja és a Mesterházy-kör

Az MSZP két robotosa, Puch László volt pénztárnok és Baja Ferenc választmányi elnökhelyettes azt próbálja elérni a főpolgármesteri vezetésnél, hogy 2036-ig garantáltan az ő cégük rendelkezzen a budai Vár és a Citadella közötti patinás tabáni teniszteleppel, elitklubbal – tudta meg a Válasz Online. A múlt beköszöntének egyéb jelét is észleltük Budapesten: a néhai SZDSZ Mesterházy Ernője által alapított Future-cégcsoport hirtelen a DK-s portfólióba tartozó Fővárosi Állat- és Növénykert egyik legfőbb beszállítójává avanzsált.

A 2010-es kormányváltásig szinte naponta szerepelt a hírekben Puch László korábbi MSZP-kincstárnok, a gazdasági – majd közlekedési, hírközlési és energiaügyi – tárca volt államtitkára, valamint az ugyancsak legendás Baja Ferenc, aki a Miniszterelnöki Hivatal államtitkáraként „szerelt le”. Puch mára kivonult a politikából, majd’ minden szem elől eltűnt. Illetve, mint látni fogjuk, a Fidesz-kormányzat szponzorációja mellett üzletemberkedik. Bár ausztriai vállalkozásának hazai képviseleti irodáját (és leánycégeit) tavaly ősszel váratlanul átköltöztette a szocialisták alapítványi hálózatához tartozó Villányi úti konferenciaközpontba, nem valószínű, hogy ez bármiféle nagy visszatérést jelentene. Baja Ferenc ugyancsak láthatatlanná vált, de azért ő is maradt az övéi között: jelenleg is elnökhelyettes az MSZP választmányában, illetve főkurátor a Táncsics Mihályról elnevezett pártalapítványban.

Annak idején hozzájuk hasonló befolyással bírt a nagypolitikában a Demszky–Hagyó-korszak városházi „fantomja”, a balos kormány és főváros közötti jó kapcsolat motorja, az SZDSZ utolsó szárnycsapásainak egyik nagy tanúja, a BKV-s büntetőügyet váratlanul megúszó Mesterházy Ernő. Az alábbiakban róluk lesz szó – két, egymással legfeljebb csak laza összefüggésben lévő történet erejéig. Hogy mégis miért egy cikkben tárgyaljuk Puch és Baja tabáni sztoriját, valamint a Mesterházy-kör feltűnését a DK által felügyelt állatkertben? Csak mert majdnem biztosak voltunk benne, hogy ezeket a neveket már soha nem fogjuk leírni, hiszen viselőik nagyjából kikoptak a közéletből. Rossz volt a megérzésünk: ők az élő bizonyítékai, hogy a régmúlt soha nem érhet véget. Mindkét ügy évtizedekkel ezelőtt kezdődött – és még sokáig tarthat.

I. A Tabán bevétele

A Budapesti Spartacus Tenisztelepen, ahogy néha ma is becézik, kilenc pálya áll a sportbarátok rendelkezésére (lásd képünkön) – akik között mindig feltűnően „túlreprezentálódtak” a hírességek. Egy időben egyértelműen ez volt a magyar felsőbb körök kedvenc elitklubja – a koraiak közül itt adogatott például a szövetkezetek nagy barátja, az MSZMP csúcsvezetői karát megjárt Nyers Rezső, majd 1976-ban az Ipari Szövetkezetek Szövetsége fel is húzott egy klubház-öltözőt a területre.

A kvázi zártkörű intézmény később Horn Gyula „második otthonaként” szolgált – olyannyira, hogy egy szocialista pletyka szerint nála az lett államtitkár a kormányban, aki hajnalban teniszezni járt vele a Tabánba. Később Puch László MSZP-pénztárnok, Baja Ferenc, Szilvásy György kancelláriaminiszter, Polt Péter legfőbb ügyész, Csányi Sándor OTP- és Hernádi Zsolt Mol-vezér, illetve Pintér Sándor belügyminiszter és társaik vették be magukat a salakra, de még David B. Cornstein, az Egyesült Államok 2020-ig regnált budapesti nagykövete is megmutatta magát a fehér vonalak között.

A rendszerváltozás után jó ideig a Miniszterelnöki Hivatal gondozta, fejlesztette a főváros és állam osztatlan közös tulajdonában álló Tabáni Tenisz Centert, de aztán itt is „teljesedésbe ment” az a törekvés, hogy a sportpályákat ténylegesen használó szervezetek, egyesületek kapják haszonkölcsönbe az egyébként köztulajdonú területet. A pályarendszer tulajdonjogát végül a Gyurcsány-időszakban írták át 1/1-ben Budapest Főváros Önkormányzatára, majd 2006 augusztusában Bakonyi Tibor MSZP-s főpolgármester-helyettes aláírásával meg is született az a szerződés, amely 2036-ig az Ipari Szövetkezetek Sportalapítványának „kölcsönözte ki” a teniszközpontot. A megállapodás értelmében az alapítvány jogosulttá vált harmadik félnek albérletbe adni a sportlétesítményt – vagyis a haszonszedés lehetősége külső kezekbe került. Az idők folyamán több üzemeltetőcég megfordult a ma már Magyar Iparszövetség Szociális, Kulturális és Sport Alapítványa név alatt szereplő szervezet árnyékában; a legutóbbi a 2013-ban alapított Tabáni Tenisz- és Sportcentrum Nonprofit Közhasznú Kft. E vállalkozásnak a kezdetektől hat tulajdonosa van, nem is akárkik: a fent már „seregszemlézett” Baja Ferenc és Puch László mellett a volt pártpénztárnok érdekeltségébe tartozó Kipszer-cégcsoport egykori feje, Végh Imre, a jelenleg műgyűjtőként mozgó Szabó András (a Kipszer korábbi tulajdonosa), a Kulcsár Attila nevével fémjelzett brókerbotrányban hírnevet szerzett Mészáros János, továbbá az ő érdekeltségeiben menedzserkedő Nagy Péter.

Jelenleg tehát az iparszövetségi sportalapítvány rendelkezik a fővárosi tulajdonú tabáni teniszközponttal, a valóságban viszont minden a Puch–Baja-féle hatosfogat kezében van – titokban még a büfébevételért is ők hajolnak le. Miért állítjuk, hogy mindezt titokban teszik? Mert a klubépület étkezdéjét üzemeltető Ízvarázs Bt. kültagjaként jegyzett – egyébként pálinkaforgalmazással fogalkozó – Tarpa Organic Zrt. hivatalos tulajdonosi nyilvántartásában ugyan nem szerepel Baja család, mégis nagyrészt övék az érdekeltség. Ezt onnan tudjuk, hogy a cégbíróság felszólítására tavaly „coming outolt” egy részvényesi meghatalmazottként eljáró férfi – vagyis írásba adta, hogy Baja Ferenc és fia képviseletében vesz részt a Tarpa közgyűlésein.

Információink szerint a fővárosi önkormányzat apparátusa nemrég újra górcső alá vette a tabáni teniszbizniszt. Egy lapunk birtokában lévő feljegyzés szerint az iparszövetségi alapítvánnyal kötött haszonkölcsön-szerződést akár fel is lehetne mondani, mert

a teniszcentrum-tulajdonos fővárost hivatalos formában senki nem tájékoztatta arról, hogy albérlőként a Puch–Baja-céghálózathoz került a kasszakulcs és a büfé

– noha a kontraktus minden ilyen esetre azonnali írásbeli értesítési kötelezettséget ír elő az érdekelteknek. Az önkormányzati hivatalnokok azt is rosszallják, hogy a régi idők szocijai által birtokolt tabáni nonprofit kft. lényegében felhatalmazás nélkül elkerítette – és parkolóként hasznosítja – a klubház bejáratánál lévő, ugyancsak fővárosi tulajdonú közparkot. A Válasz Online öt napja emailben érdeklődött Puch Lászlótól és Baja Ferenctől a részleteket illetően, de az érintettektől cikkzártánkig semmiféle reakció nem érkezett. Megtudtuk viszont, hogy az MSZP volt „csúcsragadozói” miként próbálják – szerződésbontás helyett – megőrizni, sőt gránitszilárdságúvá változtatni a tabáni status quót. Nemrég kezdeményezték a fent citált haszonkölcsön-szerződés átruházását, vagyis azt, hogy az iparszövetségi alapítványt kihagyva 2036-ig közvetlenül az ő nonprofit kft.-jük rendelkezhessen a teniszközponttal. Így az alapítvány külső nyomásra sem tudná kitenni őket az üzemeltetésből, mert ők maguk lépnének a fővárossal kötött szerződésben az iparszövetségiek helyére.

Ma még nem világos, mit lép erre a „felkérésre” a főpolgármesteri vezetés. Van olyan elképzelés, hogy csak akkor engednek Puchéknak, ha ők egyszer és mindenkorra lemondanak a telken lévő klubház-felépítményről, amely ma – speciális módon – nem osztja a telek sorsát, azaz nem az önkormányzaté (mivel bizonyíthatóan az Ipari Szövetkezetek Szövetsége építette saját pénzeszközei felhasználásával). Mindezt esetleg tudná úgy kommunikálni Karácsony Gergely stábja, hogy 2036-ra visszaszereztek egy komplett vagyonelemet a fővárosnak – de

lényegét tekintve mégiscsak a régi MSZP-sek újabb 13 évig tartó bebetonozásáról lenne szó.

Az sem világos még, hogy a végső döntéshez a Fővárosi Közgyűlés jóváhagyása szükséges-e (mivel a módosítás nem érinti a szerződés időbeli hatályát), vagy elég a szocialista Horváth Csaba vezette tulajdonosi bizottság többségi – akár nagykoalíciós – igenje. Egy biztos: Puch Lászlónak lehetnek lehívható kreditjei a Fidesznél is, és nem feltétlenül azért, mert Pintér Sándor belügyminiszter a mai napig a Tabánba jár teniszezni. Miként három éve megírtuk, több olyan üzletember akad, aki 2010 előtt a baloldal szekerét tolta, most pedig a Nemzeti Együttműködés Rendszere előmozdításáért fáradozik – ám Puch közülük is kiemelkedik. A Fidesz-kormányzat 1,64 milliárd forintnyi tendergyőzelemhez segítette hozzá, továbbá 315 milliós, vissza nem térítendő turisztikai támogatást szavazott meg neki egy balatonlellei panzióra – miközben cégei egyébként a parlamenti MSZP-frakciónak is számláztak. A Kisfaludy-program keretében megvalósult H55 apartmanház ma már vendégeket fogad, de ez a történet sem szívderítőbb, mint a Tabán bevétele.

A lellei hotelprojektet lebonyolító MEFTER Zrt.-t minden vérbeli hajós ismeri: a vállalatot még 1895-ben, a Mahart kvázi jogelődjeként alapították, majd a 2010-ig tartó MSZP-időszakban privatizálták; végül külföldi és offshore-áttételeken keresztül került az egykori pénztárnokhoz – benne az értékes balatoni telekkel, amely aztán Fidesz-segítséggel vált apartmanteleppé. Ilyen előzmények után mondja valaki, hogy Puch László esélytelenül pályázik a tabáni elitklub megtartására, a jobb- és baloldal közös jóindulatára!

II. Az állatkert friss Future-szerződései

A Fővárosi Állat- és Növénykertről alapvetően pozitív kép él az emberekben; hetente jönnek hírek például az örökbefogadható kispandákról, bébielefántokról, kézzel nevelt szurikátákról. Mindemellett az is tény, hogy ez a Demokratikus Koalíció által felügyelt egyik „legpénzesebb” közintézmény. Pontosabban: a fővárosi hierarchiában a Magyar Liberális Párt (MLP) kötelékéből indult, de DK-sként befutott Bősz Anett főpolgármester-helyettes alá tartozik még az állatkerten kívül a Budapest Gyógyfürdői és Hévízei Zrt. is, tehát ha valaki Gyurcsány Ferencék tisztakezűségét akarja ellenőrizni, e két egységnél érdemes kutakodnia.

Nekünk egyelőre egy „ordító” dolog tűnt fel.

Noha az állatkertnek 2022 előtt semmilyen szerződéses kapcsolata nem volt Future márkanevű vállalatokkal, az utóbbi bő egy évben mégis udvari szállítóvá nőtte ki magát az SZDSZ és MLP későbbi mentora, Mesterházy Ernő által alapított Future-csoport.

Hősünk 1999-ben hozta létre a Future Clean takarítóvállalatot – mai nevén: Future FM Létesítménygazdálkodási Zrt.-t –, majd azt nyilatkozta, 2002-ben kiszállt a tulajdonosi körből. Ma tényleg egy szinte kibogozhatatlan céghálózat birtokolja a társaságot, melyben osztalékelsőbbségi részvényekkel terelik el a profitot ide-oda. Ám azt bíróság előtt is bizonyítani tudjuk, hogy a Future-család XIV. kerületi, alábbi képünkön szereplő székházát birtokló Fogarasi 5. Ingatlankezelő Kft.-ben Mesterházynak van közvetett tulajdonrésze, csakúgy, mint a Future Holding nevű kft.-ben.

Az állatkerttől egyébként kikértünk minden eddigi – tehát 2022-től élő – Future-szerződést, és örömmel nyugtáztuk, hogy el is küldték ezeket. A lényeg, hogy már nettó 500 millió forinthoz közelít az a pénzmennyiség, amely meghívásos vagy normál tenderek, keretmegállapodások révén a Future FM Létesítménygazdálkodási Zrt.-nél vagy a Future Security Service Kft.-nél landolt. Jutott forrás építési és felújítási munkákra, elefántistállókapu-cserére, karbantartásra, javításra, őrzés-védelemre és a sor nyilván folytatódhat majd.

Ha történelmi távlatban tekintünk a (valaha) Mesterházy-körbe sorolt takarító és létesítménygazdálkodási cégekre, tulajdonképpen semmi különös nincs abban, hogy ezek visszatérően megjelennek a fővárosi munka- és pénzlelőhelyek környékén. A 444 idei összegzése szerint Mesterházy Ernőt egy évtizede már vád alá helyezték egy másik, PQS nevű takarítóegység miatt a hírhedt BKV-s büntetőeljárásban – majd általános megdöbbenésre felmentették –, legutóbb pedig a számlagyáras óriáscsalásnál szerepelt a neve több vallomásban is (a PQS átnevezésével létrejött Prizma-vállalkozással összefüggésben).

Az már legfeljebb poénnak alkalmas így a végére, hogy ugyanebben a számlagyáras ügyben Mesterházy mellett Baja Ferenc nevével is előhozakodott a bűncselekmény főalakja. Igaz, egyelőre következmény nélkül. Aprócska szál ez, persze, de mégiscsak összeköti a fenti Baja–Puch-ügyet és a Mesterházy-kör állatkerti behatolását.

Tabáni Tenisz - és Sportcentrum Nonprofit Közhasznú Kft


A kirúgott kántor szerint Balog Zoltán a pénzek megszerzésével kövezte ki saját útját

Vargha Anikó a tököli református gyülekezet kántora volt, és egy Facebook-posztja miatt rúgták ki. Ebben azt írta, Balog Zoltán püspök lejáratja az országot.

Most az ATV Egyenes Beszédének nyilatkozott azután, hogy ő és több mint ezer társa nyílt levélben követelik Balog távozását a püspöki székből. A református egyház szerda-csütörtöki zsinatán választ új zsinati lelkészi elnököt a lemondott Balog Zoltán utódjául, arra viszont semmi nem utal, hogy a volt miniszter a zsinati lelkészi posztjáról is lemondana. Sokan félnek attól, hogy így semmi sem fog változni.

Vargha szerint Balog a zsinat előtt végig-roadshowzta az országot, igyekezett mindenkit a maga oldalára állítani. Balog bosszújának nevezte azt, hogy Fekete Károlynak, a Baloggal szemben kritikus Tiszántúli Református Egyházkerület püspökének a beszámolóját nem fogadták el az esperesei.

Szerinte egészségtelen, ha egy volt pártalkalmazott ilyen nagy befolyást szerez az egyházban, „a pénzek megszerzésével kövezi ki saját útját”. Azt is mondta, hogy „ügyesen vetette az ágyat, mert még mindig ő a református egyház teljhatalmú ura”. A kegyelmi ügy szerinte megmutatta, hogy az egyház beavatkozik az állam ügyeibe. „Milyen alapon várjuk el, hogy az állam ne avatkozzon bele az egyház ügyeibe?” – kérdezte Vargha.

A volt kántor szerint a pénz dominál, ezért nem szólal fel sok egyházi vezető és aktív lelkész, ők az érték helyett az érdeket képviselik. „Ez a megfélemlítés országa” – mondta.