Magyar focistákat fizethettek sikkasztott ausztrál dollármilliókból

Herald Sun
Melbourne Victory
Care Park
Diósgyőr FC Kft.
Honvéd FC Kft.

Egyesült Királyság
Magyarország
Malajzia
Új-Zéland
London
Melbourne
Budapest

Négy év alatt összesen 1012 szerződést kötött a Szerencsejáték Zrt. 123 milliárd forint értékben, ennek 56 százaléka kormányközeli cégeknél kötött ki. Ez azt jelenti, hogy jobban fizet az állami tulajdonú vállalat a NER-nek, mint a játékosoknak a lottó ötös, ebben az időszakban ugyanis a 22 darab lottó ötösre 33,4 milliárd forintot fizettek ki.

Az Ötöslottó minden nyertese pedig 84,5 milliárd forinttal gazdagodott, így ez is alig több, mint a NER-eseknek osztott 73 milliárdos megbízástömeg*Ez persze csak az összehasonlítást szolgálja, mert a megbízás nem egyenlő a profittal, ami inkább összevethető lenne egy lottónyereménnyel. De az egyes munkák profittartalma nem ismerhető meg..

Az éves átlagban 18 milliárdos megbízás a NER világában is jelentős: a Korrupciókutató Központ Budapest elemzése szerint például 2020-ban a kormányzati körökhöz kapcsolódó legjelentősebb vállalkozások 200 milliárd forintnyi közbeszerzést nyertek el, 2019-ben pedig 700 milliárdot.

A fenti grafikon alapján 2021 óta látszólag egyre csökken a NER-es cégeknek jutó megbízások összege és ezek aránya az összes beszerzésen belül. A fenti kimutatásban azonban a szerződések a megkötés éve szerint szerepelnek, így ha egy négy-öt éves szerződésről van szó, akkor csak egy évben jelenik meg, a kifizetés viszont még évekig tarthat.

Ezért az egyes szerződések havi vélelmezhető kifizetését is modelleztük. Ehhez az érvényesség tervezett kezdete és vége között arányosan osztottuk el a szerződéses értéket, így már az látható, hogy nemhogy nem csökken a NER szerepe, egyre nő a Szerencsejáték Zrt. hatályos szerződésállományában*Ahol nem szerepelt hatályosság, 12 hónapos időtartamot vettünk figyelembe. A szerződéseket lehet módosítani is, és nem feltétlenül vezetik ezt át a közzétett listákban. A szerződéses értéket nem minden estben használják ki teljes körűen, így mindez megközelítő becslés..

Míg 2020 első félévében a vélelmezhető kifizetések 29 százaléka ment NER-céghez, 2023 első felében 69 százalék. Ennek fő oka, hogy a piaci megrendeléseket visszafogták, a hosszabb távú kormányközeli megrendelések viszont folytatódtak. Így a Szerencsejáték Zrt. vállalkozási szerződéseiben 2023-ra elérték a NER-cégek a kétharmadot.

Kommunikációs milliárdok

A legnagyobb nyertesek listáját toronymagasan Balásy Gyula New Land és Lounge Design cégei vezetik. A 2021 januárjában megkötött 35 milliárd forintos szerződés egészen 2024 decemberéig van érvényben. Az átlagosan évi 9 milliárd forintos megbízás nagyon jelentős a hazai médiapiacon: a teljes hazai reklámpiaci médiaköltés 2022-ben a Magyar Reklámszövetség adatai szerint 316 milliárd forint volt, így a New Land-Lounge Desing kettős ezzel az egy szerződéssel a reklámpiac 3 százalékának megfelelő megbízáshoz jutott. A két vállalat árbevétele összesen 97 milliárd forint volt, ennek is közel tizedét adja a Szerencsejáték Zrt.-től kapott árbevétel.

Második helyen egy szerencsejátékokhoz technikai és szakmai tudást biztosító amerikai cég áll, a Scientific Games. A vállalat összesen 2,5 milliárd dolláros, közel 900 milliárd forintos globális árbevételéhez mérve ugyan nem sok a négy év alatt kapott 26 milliárd forint, de hazai mértékkel kiemelkedő összegről van szó.

A társaságnak magyar leányvállalata is van, 2022-ben 6,6 milliárd forintos árbevétellel, ebből azonban 4,4 milliárd exportból származott, így az idén már közel 80 főt foglalkoztató cég alapvetően külföldre dolgozik. A Szerencsejáték Zrt. megbízása egyebek mellett az online sportfogadások készülő piaci liberalizálása miatt is érthető, emellett Szlovákiában is megjelent piaci szereplőként a magyar állami lottószervező – igaz, onnan augusztusban távozott is.

Nem ennyire evidens, hogy miért pont a Jászai Gellért-féle 4iG-t találta meg a Szerencsejáték Zrt. informatikai beszerzésekkel, ebben a körben összesen 8,5 milliárd forintnyi szerződést lehetett fellelni. Több 4iG-leánnyal is kötöttek szerződéseket, így az Hungro-Digitellel 1,5 milliárd, az Antenna Hungáriával 1,2 milliárd értékben.

A sajtóban rendre Pintér Sándor belügyminiszter közelébe sorolt Civil Biztonsági Szolgálat és a Delta-Systems is kapott 1,8 milliárd, illetve 634 millió forintos megbízást.

A Hung-Ister a Simicska-korszak egyik zászlóshajója volt, amiből milliárdos osztalékokat vett fel még a G-nap után is az egykori fideszes háttérember. A cég ma már a kormányközeli sajtóbirodalmat birtokló KESMA tulajdona. A fideszes médiabirodalom fenntartásához jelentős forrásokkal tud a cég hozzájárulni: 2022-ben 3,1 milliárd forint árbevétel mellett 851 millió forintos adózott eredményt ért el – a 28 százalékos extraprofitot jelentős részét a Szerencsejáték Zrt. megrendelései adják. A két érvényes szerződés ugyanis 2020 és 2024 között 12,8 milliárd forintról szól, így a cég bevételének túlnyomó többségét adhatja.

Kétséges átláthatóság

A Szerencsejáték Zrt. 822 milliárd forintos árbevételével az ország 14. legnagyobb vállalata volt tavaly, az állami többségi tulajdonú vállalatok közül csak az MVM előzi meg. Ehhez képest keveset lehet látni a gazdálkodásából. A közzétett szerződések értéke jelentősen elmarad az igénybe vett szolgáltatások és árubeszerzések összértékétől, így csak találgatni lehet, hogy mi az eltérés oka. A vállalatot hiába kérdeztünk, nem adtak választ, hogy mi a rejtély feloldása.

A 2020-2022 közötti három teljes évre lehet a megkötött szerződéseket az éves pénzügyi beszámoló eredménykimutatásában szereplő igénybe vett szolgáltatások és anyagköltség értékével összevetni. Ebben a három évben 242 milliárd forintnyi szolgáltatást és 17 milliárd forint értékű anyagot vásárolt a Szerencsejáték Zrt.

Ehhez képest ebben a három évben a közzétett adatok alapján 127 milliárd forintnyi szerződést kötöttek meg, amiből számításaink szerint 84 milliárd forintnyi teljesítés esett erre az időszakra. Azaz csupán a pénzügyi beszámolóban fellelhető költségek 34 százaléka követhető vissza a közzétett szerződések alapján.

Mivel a Szerencsejáték Zrt. közbeszerzéseket nem ír ki – hiszen állami források igénybevétele nélkül, piaci alapon működik -, ezért az eltérést nem lehet közbeszerzési szerződésekkel magyarázni.

Ezekhez az adatokhoz sem volt könnyű hozzájutni: 2023 tavaszán csak 2022 áprilisáig voltak a szerződések feltöltve a Szerencsejáték Zrt. honlapján. Közérdekű adatkéréssel április 28-án kerestük meg őket, és május 21-én felhívtuk a figyelmüket, hogy a törvényi 14 napos határidő lejárt – egyikre sem válaszoltak, szembemenve a jogszabályokkal.

Ezt követően a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósághoz fordultunk, amelynek kérésére augusztusban hajlandó volt a kötelezően közzéteendő adatokat a Szerencsejáték Zrt. kitenni a honlapjára. Így értük el a 2019 augusztusa és 2023 júliusa közötti szerződéseket, amelyek alapján cikkünk készült.

Kapcsolódó cikkKapcsolódó cikkA szenvedélybetegség, ami az állam támogatásával terjed, és az állam keres rajtaElképesztő pénzt szerencsejátékoznak el a magyarok, az állam köszöni szépen az önkéntes adót. Kiszámoltuk, melyikkel húzza le az állam a leginkább a szenvedélybetegeket.

Kapcsolódó cikkKapcsolódó cikkÉvi 16 milliárdért reklámoz a Szerencsejáték Zrt., amiből leginkább a baráti média profitál15 magyar reklámforintból egyet az állami sorsjegymonopólium költ el. Nem mindegy, hogy kifizetőhely, vagy a játékszenvedély terjedésén dolgoznak.


Százmilliárdos kényszerpályára állította magát a kormány Mészárosék koncessziós autópályáival

Magyar Koncessziós Infrastruktúra Fejlesztő (MKIF) Zrt.

Mátészalka Ököritófülpös Fenékpuszta Zalaegerszeg Magyarország Európa

koncesszió, gazdálkodás, autópálya, közlekedés, klientúra, útépítés, túlárazás

Az októberi önkormányzati választás kampánya alatt megszokottá vált, hogy több fideszes polgármesterjelöltnél is háttérbe szorult a pártlogó. A logó elrejtése mellett sokan a Fidesz narancssárga színvilágával is szakítottak. A budapesti jelöltek közül például a ferencvárosi Bácskai Jánosnál a zöld szín dominál, az újpesti Wintermantel Zsoltnál a lila, a budai kerületeket vezető Láng Zsolt és Bús Balázs plakátjait pedig a kék és a zöld uralja.

Hozzájuk képest is látványosan eltávolodott a Fidesztől az újbudai polgármester, Hoffmann Tamás, és nemcsak az szokatlan, hogy a kifestő füzetben kampányol. A legnagyobb fővárosi kerület központi részén olyan plakátok uralják a hirdetőoszlopokat, amelyeken a zöld szín dominál, az ellenzéki összefogásra rákontrázva a fideszes jelölt a civil szervezetek képviselőivel és a „valódi összefogás” szlogennel hirdeti magát. A kerületben sűrűn látható plakáton Hoffmannt hat civil szervezet képviselője veszi körbe, azt a látszatot keltve, hogy széleskörű társadalmi összefogás áll a polgármester mögött.

A civil szervezetekről azonban a nyilvános beszámolóikból egyértelműen kiderül, hogy jellemzően teljesen jelentéktelenek, és legfeljebb pármillió forintos bevételük jelentős része a Fidesz által vezetett újbudai önkormányzattól származik. A civilnek nevezet szervezetek közül több olyan is van, amelynek fideszes önkormányzati képviselő az egyik vezetője, egy egyesület a hivatalos jelölők között van a kormánypárti képviselőknél, egy szervezet pedig a fideszes alpolgármester szüleinek lakására van bejegyezve. Az alábbiakban röviden bemutatom a hat szervezetet.

Értékmegőrzők Szentimrevárosi Egyesülete

A szervezet leírása szerint a főbb céljai közé tartozik az újbudai városrész, Szentimreváros civil önszerveződésének segítése és a civil társadalom fejlődésének támogatása. A legfrissebb beszámolójuk 2014-re vonatkozik, ekkor 951 ezer forint bevételük volt, ebből 950 ezer „helyi önkormányzati” támogatás. Az egyesület elnökségi tagja, Szabó András – aki a 444 krumpliosztós videójában is feltűnik – a Fidesz önkormányzati képviselője a kerületben, és a mostani választáson is indul. Egy másik elnökségi tag, a plakáton szereplő Flament Krisztina pedig a Nemzeti Színházat vezető Vidnyánszky Attila asszisztense.

Millenniumi Polgári Casino

Meglehetősen homályos egyesület, az interneten nagyjából annyi derül ki róla, hogy pár éve szervezett egy barlangtúrát a Gellért-hegyen. A Fidesz polgármesterjelöltjét támogató, civilnek nevezett szervezet elnöke a Fidesz önkormányzati képviselője, Nagyné Antal Anikó, aki szintén indul a mostani választáson. Az egyesület beszámolója szerint 2017-ben 1,2 millió forint bevétele volt, tavaly 836 ezer forint. A 2017-es bevételeiről vannak részletes adatok, eszerint az újbudai önkormányzat 650 ezer forinttal támogatta a fideszes képviselő által vezetett egyesületet, amely az az éves bevétel közel 80 százaléka.

Összefogás Újbudáért Egyesület

A 2011-ben alakult szervezet célja a kerület élhetőbbé tétele, a helyi kulturális élet fellendítése. Legfrissebb, 2017-es beszámolója szerint 2,3 millió forintból gazdálkodott, amelynek mintegy fele származott az újbudai önkormányzattól, további 580 ezer forint pedig a központi költségvetéstől érkezett. A Fideszhez való szoros kapcsolatát mutatja, hogy a kormánypártok újbudai önkormányzati képviselőjelöltjeit közösen jelölte a Fidesz, a KDNP és a civilnek nevezett Összefogás Újbudáért Egyesület.

Összefogás XI. Sportegyesület

Az egyesület 2014 elején alakult azzal a céllal, hogy a hagyományos utánpótlássport mellett különleges szabadidősportokat népszerűsítsen. A Facebookon 290 követője van, tavalyi bevétele ötmillió forint volt. Ebből 2,4 millió forint az Emberi Erőforrások Minisztériumától (EMMI) származik, 900 ezer pedig az újbudai önkormányzattól.

Az egyesületet Tóth Áron vezeti, a székhelye pedig Király Nóra fideszes alpolgármester szüleinek lakására van bejegyezve, amely a cégbírósági adatok szerint Király bejelentett lakcíme is volt. Az alpolgármesterhez közeli kapcsolatot erősíti, hogy az egyesület Facebook-oldala rendszeresen promózza Király posztjait, a fideszes politikus pedig több alkalommal is részt vett az egyesület rendezvényein.

Szeretem Újbudát

Az egyesület célja hivatalosan a sport népszerűsítése. Az interneten viszonylag kevés információ van arról, hogy pontosan mivel foglalkozhat az egyesület. Van egy 290 követővel rendelkező Facebook-oldala, de ez nagyjából kimerül önkormányzati hírek és újbudai rendezvények propagálásában. Legfrissebb bevallása szerint 2017-ben 1,4 millió bevétele volt, amelyből közel 800 ezer származott a helyi önkormányzattól.

Gróf Széchenyi Család Alapítvány

Az alapítvány célja a Széchenyi család értékeinek felkutatása, megóvása és megőrzése. Kuratóriumában is főleg Széchenyiek foglalnak helyet. Az nem egyértelmű, hogy az alapítványnak mi köze van Újbudához, mivel a székhelye a VI. kerületben van. Bár egy szeptemberi dokumentum szerint épp kibérelnek egy kerületi irodát az önkormányzattól, illetve korábban részt vettek egy önkormányzati rendezvényen.

A szervezeteket és Hoffmann Tamást is megkérdeztem arról, hogy a fenti állítások fényében mennyire tartják magukat függetlennek a Fidesztől, illetve mennyire tartják helyénvalónak, hogy a plakátokon azt a látszatot erősítik, hogy tényleges társadalmi összefogás áll a Fidesz polgármesterjelöltje mögött, miközben jellemzően szorosan kötődnek a Fideszhez és az újbudai önkormányzathoz. Az e-mailben vagy Facebook Messengeren elküldött kérdésekre nem érkezett egyetlen válasz sem.


Flexszel vágják a stégkapukat, bontják az illegális stégeket a Balatonon

Balaton, engedély, környezetvédelem, vízügy

A vádirat szerint a Malév egykori igazgatósági elnöke arra utasította a vállalat két akkori vezérigazgatóját, hogy egy, az érdekeltségébe tartozó céggel tanácsadói szerződéseket kössenek – írja közleményében a Fővárosi Főügyészség.

A többségi tulajdonos elnök utasításának megfelelően a másik két vádlott a 2007-2008. években az ügyben szereplő céggel összesen három tanácsadói szerződést kötött, amelyek alapján a Malév a későbbiekben tényleges teljesítés nélkül fizette ki a szerződésekben szereplő megbízási díjak összegét. Ez úgy történhetett, hogy az egyik vezérigazgató valótlan tartalmú teljesítési igazolásokat állított ki a ténylegesen el nem végzett tanácsadói feladatokról.

A vádlottak összesen több mint 800 millió forint vagyoni hátrányt okoztak a Malévnak.

A Malév által átutalt pénzösszeget ezt követően az elnök és a valótlan teljesítési igazolásokat kiállító vezérigazgató továbbutaltatta a saját érdekkörükbe tartozó cégeknek.

A Malév igazgatósági elnöke 2007 márciusától Borisz Abramovics orosz üzletember volt. 1999 és 2007 között a Malév százalékos többségi tulajdonosa az Állami Privatizációs és Vagyonkezelő Rt. volt, a maradék 0,5 százalékot kisebb befektetők birtokolták. 2007-ben sokadik próbálkozásra végül az ÁPV Rt. 200 millió forintért eladta a Malévet a Borisz Abramovics irányítása alatt álló AirBridge Zrt.-nek.

A Fővárosi Törvényszék ítéletében a volt igazgatósági elnököt - mint felbujtót -, valamint a valótlan teljesítési igazolásokat is kiállító volt ügyvezető igazgatót különösen jelentős vagyoni hátrányt okozó, folytatólagosan elkövetett hűtlen kezelés és pénzmosás miatt találta bűnösnek, és mindkét vádlottat 2 év börtönbüntetésre, valamint egymillió forint pénzbüntetésre ítélte. A bíróság a szabadságvesztés végrehajtását mindkét vádlott esetében 4 év próbaidőre felfüggesztette. A bíróság a vádlottakat 5 évre eltiltotta attól, hogy gazdasági társaság vezető tisztségviselői legyenek. Harmadik vádlott-társukat a bíróság a vád alól bizonyítottság hiányában felmentette.

Az ítélet nem jogerős, a Fővárosi Főügyészség az elítélt vádlottak esetében súlyosításért, végrehajtandó szabadságvesztés és közügyektől eltiltás kiszabása, valamint a pénzbüntetés összegének megemelése érdekében fellebbezett, harmadik, felmentett társuk vonatkozásában pedig a bűnösség megállapítására és büntetés kiszabására irányul az ügyészi fellebbezés.


Vádat emeltek egy volt magyar tiszteletbeli konzul ellen, aki pénzért intézett diplomáciai tisztségeket

Központi Nyomozó Főügyészség
ENSZ
Nemzetközi Atomenergiai Ügynökség

befolyással üzérkedés, diplomácia, ügyészség, vesztegetés

2022-ben rekord összegű, 1017 milliárd forint támogatást osztottak ki, a vidékfejlesztési kassza kiadásai pedig megközelítették a közvetlen támogatások összegét, áll a K-Monitor friss agrártámogatási elemzésében.

A támogatási rendszer az adatok szerint továbbra is a legnagyobb gazdálkodóknak kedvez, a támogatások csaknem 80 százaléka a kedvezményezettek felső 10 százalékának jut. Tavaly azok az agrárgazdálkodók nyerték el a legtöbb pénzt, akik hatékonyságnövelő beruházások megvalósítására pályáztak, értelemszerűen ez is a nagyobb, tőkeerősebb, hitelképesebb vállalkozások irányába tolta el a mérleget.

A legnagyobb összegeket – hasonlóan az eddigi évekhez – a területalapú és a zöldítési támogatások képében osztották szét: mintegy 148 ezer földhasználó részesült összesen 257 milliárd forint értékben területalapú, 140 milliárd forint értékben pedig zöldítési támogatásban.

A beruházási támogatások kissé átrendezték a megszokott rangsort: a legtöbb pénz az OTP alá tartozó Nagisz-csoporthoz jutott (8,6 milliárd forint), ezt követik a Mészáros Lőrinc érdekeltségébe tartozó agrárcégek (6,7 milliárd forint), illetve a Somogyban gazdálkodó Claessens-család vállalkozásai (5,9 milliárd forint). A Csányi Sándor tulajdonában álló Bonafarm-csoport stratégiai partnereivel együtt 4,8 milliárd forint támogatásban részesült, de rajtuk kívül milliárdos nagyságrendű támogatásban részesültek a korábbi évekből ismert külföldi és belföldi nagy gazdálkodók, élelmiszeripari vállalkozások is.


35,4 millió forinttal tolta meg Mészáros Lőrinc cége a Fidelitast tavaly

Fidelitas
Fidelitas Ifjúsági Egyesület
V-Híd Zrt.

klientúra, támogatás, választások, gazdálkodás

A Szolnoktól légvonalban harminc kilométerre lévő Tiszaroffon „hagyományőrző disznóvágást” rendeztek nemrég a Belügyminisztériumtól elnyert pályázati pénzből – írja a Népszava.

A fideszes Sztojka Attila nevével korábban fémjelzett Társadalmi Esélyteremtési Főigazgatóság 348 millió forintos keretösszegű pályázatot írt ki roma modellprogramok támogatására, ebből a tiszaroffi roma nemzetiségi önkormányzat 4,2 millió forintot nyert el, amiből 1,2 millió forintot infrastrukturális fejlesztésekre kaptak, 3 milliót pedig a „roma közösség fejlesztését, kulturális értékek és javak megőrzését, a romák társadalmi és munkaerő-piaci integrációjának elősegítését” szolgáló támogatásokra. A lap szerint a nemzetiségi önkormányzat ebből a hárommillióból fedezte a disznóvágást.

A közölt képek tanúsága szerint két disznót vágtak le. A fotókon többen előre legyártott táblákat tartanak a kezükben, rajtuk az elnyert pályázat kódjával és a magyar címerrel, valamint feliratokkal: Belügyminisztérium, roma kapcsolatokért felelős kormánybiztos, Társadalmi Esélyteremtési Főigazgatóság – írja a lap.

Érdekességként érdemes megemlíteni, hogy Tiszaroff Farkas Flórián, a Lungo Drom elnökének szülőfaluja, ugyanakkor a Sztojka által most vezetett CiKöSz-nél (Cigány Közösségek Szövetsége) nem kérnek belőle. „Soha többet Farkas Flórián, Soha többet Lungo Drom” – írta ki Facebook oldalára a CiKöSz.

A Népszavának nyilatkozó névtelen forrás ugyanakkor felhívta a figyelmet, hogy a tiszaroffi eset nem példa nélküli, és a kiosztott támogatások szerinte valójában a CiKöSz kampányát szolgálják. A CiKöSz indul ugyanis a nemzetiségi választáson és szeretne többséget szerezni az Országos Roma Önkormányzatban.


85 ponton volt szabálytalan a bátonyterenyei akkugyárban felrobbant berendezés

Bátonyterenye
Nógrád megye
Dél-Korea
Ázsia

akkumulátorgyártás, egészségügy, engedély, nemzetgazdaságilag kiemelt beruházás, környezetszennyezés

“Az Integritás Hatóság rövid mérlegelés után megtagadta a vizsgálat indítását annak ellenére, hogy a Miniszterelnökség korábban beismerte: az országgyűlési képviselők beleszólhatnak abba, ki kapjon és ki ne kapjon állami (EU-s) támogatásokat, viszont ezekről az utasításokról nem készül hivatalos feljegyzés” – posztolta a Facebookon Hadházy Ákos független képviselő.

A politikus ezeket akarta kivizsgáltatni a korrupcióellenes hatósággal, de a válaszlevelük szerint nem indítanak eljárást. Előzményként Hadházy felidézte, hogy Boldog István fideszes exképviselő bírósági tárgyalásán olyan lehallgatott beszélgetéseket ismertettek, amelyekben a Miniszterelnökség hivatalnokai arról egyeztettek a vele, hogy melyik falu pályázata nyerhet és melyik nem.”

Megjegyzendő, hogy az említett, a bíróság előtt, Boldog István ügyében elhangzott állítás alapján Hadházy korábban valóban érdeklődött a fenti, konkrét esethez hasonlókról a Miniszterelnökségnél, ám a tárca a válaszában nem említett “utasításokat”, csak “megkereséseket”, ami azért nem ugyanaz. Vélhetően ezt mérlegelte az Integritás Hatóság is, hiszen a tárca csak annyit közölt, hogy

“a választókerületüket érintő ügyekben a Miniszterelnökséget rendszeresen keresik meg egyéni választókerületben egyéni mandátumot nyert országgyűlési képviselők, a megkeresésekről a Miniszterelnökség nyilvántartást nem vezet”.

Hadházy a posztjában érzékeltette a különbséget: “Az még csak-csak elképzelhető lenne, hogy a pályázati lehetőségek ELŐTT konzultáljon velük a kiíró hatóság, szerintük milyen irányba kellene fejleszteni a térséget. De a pályázatok meghirdetése után a döntést csak és kizárólag az objektív szempontok szerint lenne szabad meghoznia a független támogató hatóságnak.”

Hozzátette: “A legnagyobb jóindulattal talán elfogadnánk ezeket valamiféle 'lobbitevékenységnek', de ez akkor is csak olyan módon lehetne elfogadható, ha ezeket a megkereséseket szigorúan dokumentálnák és pontos feljegyzések lennének arról, hogy ki, mikor és mit akart 'kilobbizni'. (...) Ha valami, ez igazán rendszerszintű probléma.”


Malévos vezetőket ítéltek el hűtlen kezelésért első fokon

Állami Privatizációs és Vagyonkezelő (ÁPV) Rt.

Fővárosi Főügyészség
Fővárosi Törvényszék

bíróság, állami vállalat, állami/önkormányzati szerződések, tanácsadás, gazdálkodás, hűtlen kezelés, pénzmosás, ítélet/döntés, közlekedés, repülőtér

Újabb főigazgató-csere a nem létező Fudan Egyetemet fenntartó alapítványnál

Vezetőcserét hozott az új év a nem létező és bizonytalan jövőjű Fudan Egyetemet fenntartó közalapítvány élén. Mindössze 9 hónap után távozik innen és a kuratóriumból is az eddigi főigazgató, akinek a helyét Csák János miniszter egy tanácsadója vette át.

Egy éven belül már a harmadik főigazgatóját fogyasztja a Fudan Hungary Egyetemért Alapítvány, vagyis a kínai Fudan Egyetem egyelőre nem is létező budapesti kampuszának fenntartására még 2021-ben létrehozott, közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvány.

A cégbíróságra tavaly december 22-én leadott, idén január 8-án jogerőssé vált változásbejegyzési kérelem szerint az eddigi főigazgató, Szilas Andrea Cecília nemcsak ebből a vezető pozíciójából távozott, hanem az alapítványtól is, mivel egyúttal megszűnt a kuratóriumi tagsága is.

A távozó főigazgatót a kuratóriumban és az operatív vezetői poszton is Harsányi Péter váltja, aki tavaly év eleje óta a Fudan Alapítvány kuratóriumi elnöki posztját betöltő Csák János kulturális és innovációs miniszter politikai tanácsadója.

Harsányi neve onnan lehet még ismerős, hogy 2019-2022 között a növekedés.hu gazdasági hírportál szerzője és kutatási igazgatója volt, így hírműsorokban is sokat szerepelt szakértőként. Azonban az egyetemi szférához, felsőoktatási intézmény-üzemeltetéshez, de még Kínához sincs sok köze. Igaz,

a Fudan-projekt 2023-as jegelése okán ezek a készségek egyelőre nélkülözhetőnek tűnnek még a főigazgatói poszton is.

Visszacsempészheti a kormányzat az elvileg már lefújt Fudan-beruházás tervét

Meglepőt állított Vitályos Eszter államtitkár a Fudan Egyetem beruházásáról: ez alapján vagy nem tudja, amit már Gulyás Gergely miniszter egyszer bejelentett, hogy a beruházási stop miatt lefújták a tervet, de az is lehet, hogy csak jegelik - utóbbira utal egy magyar-kínai kormányközi megállapodás szövege is.

Az egyetemfenntartó Fudan Alapítványnak nincs mit fenntartani, mivel az egyetem nem is létezik, bár a tervek szerint 2023 őszén indult volna az oktatás. A kormány a beruházási stopra hivatkozik, noha a 450 milliárdos projektet nem is költségvetési forrásból, hanem kínai hitelből tervezték.

Harsányi elődje, Szilas Andrea Cecília alapítványos pályafutása rövid volt, hiszen csak tavaly március végén került oda, méghozzá rögtön a főigazgatói pozícióba. A sinológus-közgazdász végzettségű, kínaiul folyékonyan beszélő Szilas Andrea Cecília 2014-2017 között pekingi nagykövet is volt.

Nagykövetként idő előtt lecserélték Pesti Imre fideszes képviselő fiára, ezután helyettes államtitkár, 2021-ig pedig miniszterelnöki tanácsadó volt. Fudanos megbízatása mellett volt, és jelenleg is van egy állami állása: a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága nemzetközi igazgatója. De

Szilas Andrea Cecília azzal is bekerült a hírekbe, hogy a Pegasus-kémszoftverrel megcélzott személyek listáján az ő telefonszámát is azonosították.

Szilas Andrea Cecília tavaly tavaszi érkezésével egyidőben egyébként távozott a Fudan Alapítvány kuratóriumból a kezdettől fogva, 2021-től tag Horváth Levente, aki a Fudan Egyetem Budapestre telepítésének egyik ötletgazdája és fő támogatója volt – ezért is került be a testületbe.

Horváth amúgy a kínai Fudan Egyetemen végzett, volt sanghaji főkonzul, majd Budapesten egyengette a Fudan hazai terjeszkedését. Amikor 2019-ben Orbán Viktor és a Fudan elnöke erről tárgyalt, a hivatalos fotón Horváth Levente látható a kormányfő balján, míg Szilas Andrea Cecília a jobbján:

A Harsányi előtt 9 hónapig regnáló Szilas elődje még rövidebb ideig, alig 7 hónapig volt főigazgató. A kormányalakítás után, amikor a Fudan-beruházás Csák János tárcájához került, 2022 őszén lett az operatív vezető Szabó László, aki azelőtt a gyógyszeriparért felelős miniszteri biztos volt.

Szabó neve azonban inkább onnan lehet ismerős, hogy 2014-ben államtitkár lett a külügyi tárcánál, innen került 2017-ben Washingtonba nagykövetnek, majd 2020-ban visszatért és a kormányközeli Mediaworks Zrt. vezérigazgatója lett, ahonnan hirtelen távozott, miután bezuhant az olvasottság.

A legtovább az első főigazgató volt pozícióban az alapítványnál. Bertáné Bényi Krisztina korábbi helyettes államtitkár 2021 őszén került oda, majd egy év után, Szabó kinevezésével sem vált feleslegessé: főigazgató-helyettessé fokozták le, és ma is ott van. A férjéről nemrég itt írtunk:

Fudan, trafikok, civil milliók - a NER-hez sok szálon kötődő család tagja kapta meg a szegedi egyetemi klub üzemeltetési jogát

A meghívásos tendert elnyerő cég tulaja és vezetője Berta Gábor. A felesége a Fudan-alapítvány főigazgatója volt, majd helyettes lett, korábban dolgozott a Miniszterelnökségen, volt helyettes államtitkár is. A gyerekük által vezetett egyesület 21 millió közpénzt húzott be, a nő testvére pedig trafikkoncessziókat nyert és a felszámolói piac újraosztásával is jól járt.

Annak ellenére, hogy egyetemet nem tart fenn, és a Fudan-projekt jegelése óta még előkészíteni sincs nagyon mit, a Fudan Egyetemért Alapítvány elég sokba kerül az adófizetőknek. Már az alapítása utáni első 4 hónapban 55 millió forint közpénzt égetett el, a 2022-es teljes évben csak fizetésekre 123 milliót költött:

Milliókat fizet bérre a nem létező Fudan egyetem alapítványa, amelynek új vezetője a Pegasus-listán is szerepelt

Működése láthatatlan, jövője kérdéses, de a nem létező Fudan Egyetemet fenntartó alapítvány tavaly így is 123 milliót költött fizetésekre. Nemrég megint kádercserék voltak: kirúgták a főigazgatót és eltávolították az egyetem egyik ötletgazdáját, fő támogatóját is. Közben a kínai egyetem tulajdonában álló, kapcsolódó magyar cég veszteséges lett.

Ide tartozik, hogy Gulyás Gergely miniszter tavaly ősszel közölte: nem tart fenn tovább az állam olyan projektcégeket, ahol nincs érdemi munka, mert nem halad a beruházás. A döntés alapján hamarosan megszűnik például Kocsis Máté Fidesz-frakcióvezető feleségének igazgatósági tagsága is:

Gulyás Gergely elmondta a hvg360-nak, miért bukja el Kocsis Máté felesége a jól fizető állást, amit neki köszönhet

Nem tart fenn tovább az állam olyan projektcégeket, ahol nincs érdemi munka, mert nem halad a beruházás - mondta a hvg360 megkeresésére Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter, aki azt is közölte, hogy a döntés alapján megszüntetik a forráshiány miatt elhalasztott Dél-budai Centrumkórház projektcégét is.


Több mint ezermilliárd forint agrártámogatást osztottak ki tavaly, bőven jutott pénz Mészárosnak és Csányinak is

Mészáros Lőrinc
Csányi Sándor
Bódi László
Flier János
Leisztinger Tamás
Joseph Janssen

Nagisz Mg.-i Termelő és Szolgáltató Zrt.

GALLFOOD Pulykafeldolgozó és Értékesítő Kft.

Takarék Mezőgazdasági Befektetési Magántőkealap

Status Capital Kockázati Tőkealap-kezelő Zrt.

DBH Investment Kockázati Tőkealap-kezelő Zrt.

támogatás, mezőgazdaság, klientúra, átláthatóság, élelmiszeripar, EU

A Hankook Tire nagyjából 210 milliárd forintos beruházással 450 új munkahelyet hoz létre Rácalmáson, ahol a dél-koreai vállalat kifejezetten tehergépkocsikhoz és autóbuszokhoz fog abroncsokat gyártani - jelentette be Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter Bakuban.

A Hankook már jelen van Rácalmáson, az új üzemben évente mintegy 800 ezer nagy teherbírású gumiabroncsot állítanak elő a tehergépkocsikhoz és autóbuszokhoz.

A kormány támogatást nyújt a projekthez, ennek mértékét majd csak az Európai Bizottság jóváhagyását követően hozzák nyilvánosságra – mondta Szijjártó.

Úgy tűnik, a Hankook Rákay Philip kormányközeli producer/influenszer/médiaszemélyiségtől vásárolt földet az új beruházáshoz. A 24.hu azt írta, 917 millió forintra értékelték azt a 42 hektáros ipari területet, amit Rákay Philip kormányközeli producer szerzett meg nemrégiben Rácalmás külterületén. A portál szerint a földdarab közvetlenül a Hankook szomszédságában van, a megafonos influenszer pedig az OTP Ingatlankezelő alapjától, a Balansz Zártkörű Nyíltvégű Intézményi Ingatlanfejlesztő Alaptól szerezte meg. Rákay a portálnak cáfolta, hogy akkumulátorbontó épülne a területen.

A terület egy részét a Hankook viszont azonnal megvette, ami pedig nem került rögtön az abroncsgyártóhoz, arra elővásárlási jogot szerzett.


A romák esélyteremtésére nyújtott pályázati pénzből disznóvágást rendeztek Farkas Flórián szülőfalujában

Tiszaroffi Roma Nemzetiségi Önkormányzat

pályázat, támogatás, rendezvényszervezés, választások

Szerdán számolt be róla Tompos Márton, a Momentum szóvivője és frakcióvezető-helyettese, hogy Rogán Antal államtitkárának családjához köthető, illegális gumilerakatot talált Zalában, ahol több ezer tonnányi gyúlékony abroncsot tárolnak. Most egy újabb telepre bukkant, ezúttal Devecseren. Erről a Facebook-oldalán számolt be a politikus.

„Benkő Ádám, Rogán államtitkárának testvérének cége még 2016-ban kezdte Devecserre hordani a gumikat, aztán egy idő után az önkormányzatnak elege lett és eljárást indított ellenük, azonban csakúgy, mint Zajdán, itt is felszívódtak a környezetszennyezők” – mondja a videóban Tompos Márton, miközben az otthagyott abroncshegyeket mutatja be.

A Momentum politikusának elmondása szerint az önkormányzat arról tájékoztatta, hogy az otthagyott hulladék 90 százalékát ők már elhordták. „Egészen elképesztő, hogy ezek szerint, amit most látunk, már csak a teljes hulladék 10 százaléka” – teszi hozzá Tompos, miközben drónfelvételeket mutat a lerakatról.


Elutasították Hadházy panaszát a gyanús pénzosztásokról, inkább nem vizsgálódik az Integritás Hatóság

EU, támogatás, pályázat, háttér, átláthatóság

Harmadszor is megkapta a környezetvédelmi engedélyt a Fertő tavi gigaberuházás a Győr-Moson-Sopron Vármegyei Kormányhivataltól, írja a Népszava.

Az első két alkalommal a Greenpeace és a Fertő Tó Barátai Egyesület közös beadványa nyomán kaszálta el az engedélyt a bíróság, a harmadik esetben a civilek már egyedül tiltakoznak, miután a kormányhivatal néhány hét után arra jutott, hogy megépülhet a százszemélyes szálloda, az óriásparkoló, az óriáskikötő és a 26 házas apartmana a Natura-2000-es védelem alá eső tópart 77 hektárján.

Major Gyula, a Fertő Tó Barátai Egyesület elnöke azt mondta a Népszavának, ezúttal is a Győri Törvényszék fogja tárgyalni az ügyet, de egyelőre nem tűztek ki tárgyalást. Major arra is felhívta a figyelmet, hogy ellentmondanak egymásnak a kormányhivatal által ismét kiadott környezetvédelmi engedély és a Fertő tó partjára időközben újra kiírt közbeszerzés adatai.

Az új közbeszerzés szerint 77 helyett már 47 hektáros lenne a vízitelep, jóval kevesebb épülettel. A fejlesztést két ütemre tagolnák, az első ütemből kikerült például a tóparti, 100 személyes szálloda ötlete, helyette a második ütemben, távlati lehetőségként számolna az építtető szállodával. A Népszava szerint az óvatosabb tervezés arra utal, hogy a kormány is érezheti: könnyen gigantikus pénztemetővé válhat a beruházás.

Győr - Moson - Sopron Vármegyei Kormányhivataltól


Újabb főigazgató-csere a nem létező Fudan Egyetemet fenntartó alapítványnál

Csák János
Szilas Andrea Cecília
Harsányi Péter
Horváth Levente
Bertáné Bényi Krisztina
Kocsis Máté
Kocsisné Márkus Szilvia

Fudan Hungary Egyetemért Alapítvány
Fudan Egyetem
Fidesz

Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága

oktatás, támogatás, juttatás, alapítványok, média, hitelezés, klientúra, választók lekenyerezése, rokonok, háttér, átláthatóság

Üzletszerűen elkövetett vesztegetés gyanúja miatt indult eljárás a nyíregyházi kórház egyik korábbi osztályvezető főorvosa és egy gyógyszerforgalmazó cég orvoslátogatója ellen – közölte a Szabolcs-Szatmár-Bereg Vármegyei Rendőr-főkapitányság.

Az 54 éves főorvos a kórházban kezelt daganatos betegeinek rendszeresen a 42 éves orvoslátogató által képviselt társaság készítményét írta fel. Cserébe dobozonként juttatást kapott, és több millió forint bevételhez jutott.

A banki műveleteket és a szükséges dokumentációt is együtt intézték.

A nyomozók a főorvost és az orvoslátogatót január 15-én állították elő, mindkettőjüket gyanúsítottként hallgatták ki, szabadlábon védekezhetnek. A rendőrök lefoglalták a bűncselekmények elkövetéséhez kapcsolódó iratokat és elektronikus adatokat is.

A közlemény szerint a nyomozás folytatódik, így várható, hogy a gyanúsítottak száma nőni fog.

Szabolcs - Szatmár - Bereg Vármegyei Rendőr - főkapitányság


Hatalmas ázsiai gumigyár épül Rácalmáson, adófizetői pénzből Rákay Philiptől vett földön

Balansz Zártkörű Nyíltvégű Ingatlan Alap

támogatás, vegyipar, közlekedés, klientúra, ingatlan, állami/önkormányzati szerződések

A Belügyminisztériumnak (BM) ki kell adnia a Boston Consulting Group (BCG) által készített tanulmányt, amelyet a tárca tíz évre titkosított – döntött kedden másodfokon a Fővárosi Ítélőtábla, amiről a 24.hu számolt be.

Ahogy arról korábban a hvg.hu is írt, a Belügyminisztérium nettó 278 millió forintért kötött szerződést a nemzetközi Boston Consulting Group tanácsadócég magyar leányvállalatával „tanulmány és vezetői összefoglaló készítése a magyar egészségügy lehetséges értékalapú átalakításáról” címén. Ebben egy átfogó tanulmányt kértek az egészségügy helyzetéről és átalakításáról, annak tartalmát azonban tíz évre titkosította a tárca. Közérdekű adatra hivatkozva a K-Monitor beperelte a BM-et, kikérve a tanulmányra vonatkozó, BCG-vel kötött szerződést, illetve magát a feltehetőleg több száz oldalra rúgó tanulmányt is. Elsőfokon a Fővárosi Törvényszék tavaly novemberben elutasította a K-Monitor keresetét, ami ellen azonban fellebbezett a szervezet, így az ügy másodfokon folytatódott.

Másodfokon a Fővárosi Ítélőtábla többek között azzal indokolta a döntést, hogy az alperes Belügyminisztérium a tanulmány kiadásának megtagadását az első fokon zajló perben nem indokolta meg részleteiben.

„Így megismerhetővé válik, hogy milyen szempontok alapján szervezi át a kormány az egészségügyet” – mondta Molnár Noémi Fanni, az ügyben felperes K-Monitor ügyvédje, aki szerint a jogerős ítélettel szemben a BM várhatóan a Kúriához fordul felülvizsgálatért. Ha így lesz, tavasszal zárulhat le az ügy.


Újabb, Rogán államtitkárához köthető, illegális gumilerakatot mutatott meg a Momentum

környezetszennyezés, rokonok, klientúra, átláthatóság

Orbán Gáspár, a miniszterelnök századosi ranggal szolgáló, állami pénzen külföldi elit akadémián taníttatott katona fia is részt vesz a csádi magyar misszió szervezésében. Ezt Szalay-Bobrovniczky Kristóf honvédelmi miniszter jelentette be az Indexnek adott, csütörtök este megjelent interjúban.

A Direkt36 péntek délben tett közzé egy cikket, amely szerint a Le Monde című francia napilappal hetek óta dolgoztak egy Orbán Gáspár csádi részvételéről szóló oknyomozó anyagon. Az újságírók tucatnyi, csádi és nigeri hivatalos magyar látogatásokon készült videón és fotón próbáltak beazonosítani egy titokzatos fiatal embert, aki látványosan kerülte a kamerákat, így a legtöbb képen még a főbb vonásai sem voltak láthatóak.

Az egyik ilyen videó tavaly decemberben készült, és a csádi diplomácia osztotta meg. Ezen az látható, hogy ahogy a férfi belenéz a magyar küldöttséget filmező kamerába, majd annak hátat fordítva szinte oldalazni kezd, miközben a zsebéből egy kék maszkot húz elő. Egy vágás után később ugyanez az alak már az arcát maszkkal eltakarva sétál végig az elnöki palota folyosóin, majd a tárgyalóteremben készült felvételeken ismét maszk nélkül jelenik meg.

Az alak nem más, mint Orbán Viktor fia, Orbán Gáspár. Ezt a Dikrekt36 és a LeMonde két különböző arcfelismerő applikációval is ellenőrizte.

Ahogy arról korábban már beszámoltunk, a csádi katonai misszió indítását Szalay-Bobrovniczky Kristóf honvédelmi miniszter tavaly októberben jelentette be. A parlament heteken belül megadta rá a jóváhagyást, amely alapján a közép-afrikai Csádi Köztársaságba induló, 200 fős magyar katonai kontingens a Csáddal határos másik hat országban – Líbiától Szudánon át Nigerig – is „katonai feladatokat végezhet”.

Arról, hogy miért lehet veszélyes a magyar katonák csádi missziója –, amellyel a miniszterelnök Brüsszelben is jó pontot szerezhet –, ebben a cikkben írtunk részletesen.

Azt a kezdetektől fogva sokan találgatták, hogy mit akarhat Magyarország Csádban, főleg úgy, hogy kiszivárgó információk szerint sem örvendett osztatlan népszerűségnek a kockázatos és költséges terv.

A Direkt36-hoz ugyanakkor eljutott az az információ, hogy miniszterelnök 31 éves, Afrikához személyesen kötődő fiának meghatározó szerepe van a misszió elindításában, ezért az oknyomozó műhely közérdekű adatigénylést küldött négy minisztériumhoz, hogy kiderüljön, pontosan mi Orbán Gáspár szerepe. Az erre érkező válaszokban:

a Honvédelmi Minisztérium (HM) csak annyit közölt, hogy Orbán Gáspár „tiszti rendfokozatban és beosztásban a Magyar Honvédség állományában szolgál”, de még a pontos rendfokozatot sem árulták el;

a Miniszterelnöki Kabinetiroda, a Miniszterelnökség és a Külgazdasági és Külügyminisztérium (KKM) tagadta, hogy Orbán Gáspár munkát végezne a számukra.

A Direkt36 és a Le Monde a magyar kormányzati szervek tagadó vagy elzárkózó válaszai után kezdte el tüzetesen átvizsgálni a csádi és nigeri kormányzati Facebook-oldalakat, és így sikerült beazonosítanunk Orbán Gáspár szerepvállalását mind magyar katonai, mind külügyminisztériumi delegációkban. Kiderült, hogy a miniszterelnök rejtőzködő fia az egyetlen olyan szereplő, aki 2023 májusától 2024 januárjáig a legalább hat, az afrikai magyar katonai misszió előkészítéséhez kapcsolódó tárgyalás mindegyikén részt vett.

A Le Monde-nak egy, a csádi hatóságokhoz közel álló forrás azt is elárulta, hogy eleve Orbán Gáspár volt az, aki az Afrikában bevettnek számító „családi diplomácián” keresztül a tárgyalások előmozdításához szükséges kapcsolatokat megteremtette.

A francia lap a csádi misszióról kedden készített interjút külügyminisztériumi vezetőkkel, Azbej Tristannal és Máthé Lászlóval, akiknek megmutatták az Orbán Gáspárról készült felvételeket, és megkérdezték tőlük, hogy valóban a miniszterelnök fia látható-e rajtuk, illetve hogy milyen minőségben vett részt a delegációkban. A magyar politikusok arra hivatkozva nem válaszolták meg ezt a kérdést, hogy a katonai személyekkel kapcsolatos információk nem nyilvánosak, annak ellenére, hogy Orbán Gáspár az összes beazonosított felvételen civil ruhában jelent meg.

A külügy számára tehát szerdán világossá vált, hogy a miniszterelnök fiát a külföldi újságírók beazonosították a csádi delegáció tagjaként. Másnap Szalay-Bobrovniczky Kristóf az Indexnek adott egy hosszú interjút, amelynek utolsó kérdése a korábbi témákhoz nem kapcsolódva Orbán Gáspárról szólt. A honvédelmi miniszter erre válaszolva közölte, hogy a miniszterelnök fiát a „speciális képzettsége, jogi ismerete és nyelvtudása miatt” az alakulatától a miniszteri kabinetbe vezényelték át, hogy részt vegyen a csádi misszió előkészítésében.

Tette mindezt annak ellenére, hogy a Direkt36 közérdekű adatigénylését néhány nappal korábban azzal hárította el, hogy „a csádi katonai misszióval kapcsolatos adatok a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2021. évi CXL. törvény 15. § (3) bekezdése értelmében nem nyilvánosak”.


Harmadszor is megkapta az engedélyt a Fertő tavi gigaberuházás, pedig az adatok se stimmelnek

engedély, építőipar, idegenforgalom, környezetszennyezés, közbeszerzés, civilek, választók lekenyerezése

Milliárdos állami támogatások és megrendelések egyengették a Fidelitas egy maroknyi csapatának útját, hogy hat év alatt a nulláról építsen fel egy nagy vállalatcsoportot, háttérben a legfelsőbb politikai körökből érkező mentorokkal.


Dobozpénzt kapott a rákos betegeknek felírt gyógyszerekért a nyíregyházi főorvos, elkapták

Az ország 26. leggazdagabb emberét eddig elkerülte a rivaldafény, mivel mindenki az üzlettársát, Szíjj Lászlót vizslatta. A versenyszerűen lovagló Varga Károly pályája a Közgéppel most újabb lendületet kaphat.

A tőke nemzetinek mondott újraelosztásának új kedvezményezettjei lettek az elmúlt években. Nagyobb hatalomhoz és vagyonhoz jutott Jászai Gellért, valamint az Origo hírportál átjátszásával már bizonyított Száraz István is. Jászai elsősorban az informatikai ágazat ekebelezésével, Száraz pedig a média és a vendéglátás területén szolgálja a kormányfő legszűkebb körének érdekeit.


Nyilvánosságra kell hoznia a BM-nek az egészségügy átalakításáról szóló titkos dokumentumokat

Boston Consulting Group
Belügyminisztérium (BM)

államtitok, egészségügy, tanulmányírás, ítélet/döntés, bíróság, adatigénylés

240 éve írták össze első ízben Magyarország lakosságát. Vagy 155 éve. Akárhogyan is, az első cenzusok meglepetéseket és ma már szokatlan kérdéseket tartogattak – felidézzük az akkori viszonyokat a 2022. évi, utolsó „hagyományos” népszámlálás kapcsán.

Európa 80 évvel ezelőtt már megpróbálta kezébe venni saját védelmét, idézi fel Timothy Garton Ash. Donald Trump elárulta Ukrajnát, írja a Der Standard. Jan-Werner Müller szerint ki lehetne zárni a választásokból az olyan politikusokat, akik megsértik a demokratikus szabályokat. A Times szerzője szerint Kína hanyatlik, vége a bő esztendőknek. Erősödik az agrárpopulizmus, állítja a Financial Times.


23,7 milliót kapott Navracsicséktól a volt Fidelitas-alvezér alapítványa

Mihalovics Péter
Porga Gyula
Talabér Márta
Marian Cozma

Fidelitas
Pannon Egyetem
Máltai Szeretetszolgálat
Fidesz
Veszprém Város Önkormányzata
KDNP
Ifjúsági Kereszténydemokrata Szövetség
56-osok szövetsége
Blikk

A veszprémi Városi Nyilvánosságért Alapítvány kétszer is kapott idén támogatást a veszprémi Navracsics Tibor igazságügyi miniszter tárcájától. A civil szervezet rendezvényeinek rendszes szereplői fideszes politikusok, például az Új Nemzedék Program miniszteri biztosa, az általuk állítandó emléktáblát maga a miniszter fogja felavatni.
Csütörtökön közzétették a kormányzati portálon azoknak az ötmillió forintnál nagyobb támogatásoknak a listáját, amelyeket Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium (KIM) ítélt meg a fejezeti kezelésű előirányzatok terhére, nem alapfeladatok ellátására.

A lista szerint a veszprémi Városi Nyilvánosságért Alapítvány 8 700 000 forintot kapott tavaly novemberben-decemberben "az Alapítvány 2013. novemberében induló és 2014. áprilisa közötti időszakban tervezett programjainak támogatására". Az alapítvány 2013. január-február hónapban is kapott 15 milliót "kezdeményezett szakmai programjainak megvalósításához kapcsolódó kiadásaira".

A Városi Nyilvánosságért Alapítvány honlapján nem derül ki semmi arról, mit csinált az alapítvány november óta, de még arról sincs információ, hogy az egész 2013-as évben bármikor mit csinált. A Rólunk menüpontban ez áll:

„Az alapítvány meghatározott célja elősegíteni Veszprém városában a vélemények és gondolatok szabad áramlását. Bővíteni a nyilvánosság csatornáit oly módon, hogy a különböző információk és vélemények minél több városi polgárhoz eljuthassanak. Szervezésben lebonyolításban épp úgy kivesszük a részünket, mint a mások által rendezett események közvetítésében és népszerűsítésében.”

A rendezvények menüpontban 4 eseményt sorolnak fel, a legutóbbi 2012 novemberében volt. A honlap egy másik részén találtunk egy linket, amely egy 2012. decemberi konferencia programjára mutat. Ennél frissebb rendezvényről nincs információ.

A honlapon ezen kívül található még három darab fotó a Veszprémi képek link mögött, a Veszprémi videók és a Látványosságok link üres oldalra mutat, míg a Történelem link Veszprém Wikipédia-oldalát hozza be.

A honlapján az alapítvány Vermes Gábort nevezi meg kapcsolattartóként. Ő az alapítvány elnöke. Vermes Gábor korábban a veszprémi Fidelitas alelnöke volt. A civil szervezetek bírósági névjegyzékében csupán egy 2011-as pénzügyi beszámoló érhető el az alapítványról.

A Városi Nyilvánosságért Alapítvány nevére az MTI archívuma 2009 óta egyetlen találatot sem ad ki. Az alapítvány neve a veszprémi vehir.hu hírportál cikkeiben viszont viszonylag gyakran feltűnik. A lap archívuma alapján az elmúlt években a következő események kötődtek az alapítványhoz.

2013. április 13., május 16. A Városi Nyilvánosságért Alapítvány kezdeményezésére öt kategóriában három héten át lehetett jelölteket állítani és szavazni a mindennapokhosei.hu weboldalon. A közönségszavazás nyerteseit díjátadó ünnepségen jutalmazták. Az est fővédnöke, Mihalovics Péter, az Új Nemzedék Program miniszteri biztosa, a házigazda Porga Gyula polgármester volt.
2013. október 11. A Pannon Egyetemen tartott nemzetközi konferencián, melyet a KIM támogatott, a Városi Nyilvánosságért Alapítvány kuratóriumának elnöke bejelentette a Modern Filológiai és Társadalomtudományi Kar hallgatóinak kiírt pályázat eredményét. A pályázatot Navracsics Tibor támogatta.
2013. október 22. Bejelentik a városházán, hogy nemzetközi futsal-tornát rendeznek a hétvégén. A rendezvényt a Városi Nyilvánosságért Alapítvány is támogatja.
2013. november 26. A Városi Nyilvánosságért Alapítvány jótékonysági gyűjtést kezdeményezett, melyhez csatlakozott a Máltai Szeretetszolgálat. Az adománygyűjtő akció helyszíne a dózsavárosi Penny Market parkolója volt, ahol sátrakban várták a felajánlásokat, tartós élelmiszert, játékot. "Az alapítvány jóvoltából minden nap hatvan főnek tudnak majd meleg italokat és szendvicseket biztosítani" – írta a vehir.hu. A kéthetes akcióban hétköznaponként 16-19 óra között, valamint szombatonként 10-13 óra között várták a felajánlásokat. A lap december 14-én megírta, hogy véget ért az akció, 100 kg élelmiszer, 20 nagy doboz ruha, 12 doboz játék, 2 doboz írószer gyűlt össze. A záró sajtótájékoztatón beszélt Dr. Mihalovics Péter, a városrész önkormányzati képviselője és a Közigazgatási- és Igazságügyi Minisztérium miniszteri biztosa, aki megdicsérte az alapítvány munkatársait.
2013. december 7. A Városi Nyilvánosságért Alapítvány az 1956-os Néma nőtüntetésen résztvevő hős nők előtt tisztelgett december 6-án a Szabadság téren felállított emlékplakettnél. Beszédet mondott Talabér Márta fideszes országgyűlési képviselő, koszorút helyezett el a Városi Nyilvánosságért Alapítvány, a Fidesz, valamint a Fidelitas veszprémi csoportja, Veszprém Város Önkormányzata, a KDNP veszprémi csoportja, a Munkástanácsok, az Ifjúsági Kereszténydemokrata Szövetség, illetve az 56-osok szövetsége.
 2013. december 20. Bejelentik, hogy a meggyilkolt Marian Cozma emlékére emléktáblát helyezne el a Virágh Benedek utca járdáján a Városi Nyilvánosságért Alapítvány. A bronzból készült, a járda szintjén elhelyezett emléktáblát február 13-án avatja majd fel Navracsics Tibor. A hír szerint az emlékművet részben saját forrásból, részben közadakozásból hozzák létre.
A Blikk hétfőn arról írt, hogy Navracsics Tibor közigazgatási és igazságügyi miniszter zömmel a saját választókerületéhez, vagyis a Veszprémi 1-es számú körzethez tartozó szervezeteket támogatja a tárca szabadon használható keretéből. Navracsics Tibor választókerületében 25 település található, a Blikk összesítése szerint közülük húszan nyertek valamilyen formában támogatást 2013 első tíz hónapjában, összesen több mint félszáz alkalommal.

Nem alapfeladatok ellátására megítélt, 5 milliónál nagyobb összegű támogatást 2013-ban az Index számításai szerint összesen 30-szor osztott ki a KIM. A csütörtökön nyilvánosságra hozott táblázatokban „a megvalósulás helyére vonatkozó adatok” rubrikában a 30-ból 23 esetben Budapest szerepelt, 3 esetben Veszprém, 1-1-szer pedig a Veszprém megyei Zirc és Zánka. Budapesten és Veszprém megyén kívüli település csak 2 volt, 1-1 alkalommal bukkant fel Sopron és Lajosmizse.

Közigazgatási - és Igazságügyi Minisztérium


Zsarolással magyarázza a kormány a milliárdos titkolózást

illetve a Gazdasági Versenyhivatal (GVH)

állami/önkormányzati szerződések, átláthatóság, zsarolás, közbeszerzés

Akár az is elképzelhető, hogy a több tízmilliárd forintos útdíjtenderre mindössze egyetlen céget hív meg a kormány. Legalábbis erre utal az a hétfőn megjelent, Orbán Viktor kormányfő által aláírt kormányrendelet, amely előírja: nemzetbiztonsági okokra hivatkozva a nyilvánosság kizárásával kell lefolytatni az útdíjtendert. Így a 42 milliárd forintos közbeszerzés végén nem lesz nyilvános, hogy a kormány kiket hívott meg a pályázatra, kikkel tárgyalt, illetve pontosan mit tartalmaz a győztes céggel megkötött szerződés.

A megtett úttal arányos (másképpen fogalmazva használatarányos) útdíj egyfajta zöldadó lenne, amelyet a tehetforgalom fizetne. Az új rendszer kiépítésére az állami sztrádakezelő (Állami Autópálya Kezelő Zrt.) tavaly szeptemberben irt ki közbeszerzést. A nyolc pályázó közül nettó 34,89 milliárdos ajánlattal tavaly decemberben a Getronics lett a győztes.

A cég azonban januárban piaci nyomásgyakorlásra, zsarolási kísérletre hivatkozva visszalépett. A Getronics versenytársai ezt kommunikációs fogásnak minősítették, szerintük valójában az történt, hogy a cég rájött, az előírt határidőn belül, a kormány által megszabott pénzből nem lehet megvalósítani a projektet. A Getronicson kívül a többi pályázó nem vállalta volna 50 milliárdnál olcsóbban a munkát, ezért nem hirdettek ki második helyezettet a tenderen, így nem volt, aki a Getronics helyére lépjen.

75 milliárdos tét

A Getronics visszalépése komoly fájdalmat okozhat a magyar költségvetésnek: a kormány várakozásai szerint ugyanis a teherforgalom július 1-jétől fizetné az útdíjat. Ebből az egyébként is ingatag helyzetben lévő költségvetésbe az év második felében 75 milliárd forint, majd jövőre egész évben 150 milliárd folyna be. A kormányfő ezért január végén be is jelentette: az állam saját hatáskörben valósítja meg az útdíjszedési rendszert. Konkrétumokat azonban továbbra sem lehet tudni, a kormány februárban nemzetbiztonsági okokra hivatkozva titkosította a beszerzést, ennek egyes részletei pedig a hétfői rendeletből derültek ki.

Eszerint az új tendert egy 2011-es, a titkosított beszerzésekről szóló jogszabály szerint kell lebonyolítani. Ez lehetővé tesz egy úgynevezett könnyített eljárást, amelynek során a kormánynak törekednie kell arra, hogy legalább három céget hívjon meg a tenderre, de az is elegendő, ha csak egy ajánlatot kér be.

Minden a legnagyobb titokban

A jogszabály azt is szigorúan szabályozza, hogy milyen cégek jöhetnek szóba: kizárólag azok közül lehet válogatni, melyek szerepelnek az Alkotmányvédelmi Hivatal (AH) speciális listáján. Erre az úgynevezett „a minősített jegyzékre” azok a cégek kerülhetnek fel, amelyek titkosszolgálati átvilágításon estek át. A lista nem nyilvános.

Ráadásul a titkosított beszerzésről a kormánynak nem kötelező beszámolnia. Így kérdés, hogy a fontosabb beszállítók neve, a beruházás pontos költségei nyilvánosságra kerülnek-e. A részletek – milyen konstrukcióban építik ki a rendszert, hogyan történik az üzemeltetés – viszont titkosak maradnak.

A kormány ugyanezt az eljárást alkalmazta, amikor beruházót kerestek a fővárosi Kossuth tér felújításához. A minősített eljárást azzal magyarázták, hogy a nyilvános közbeszerzés olyan információk átadására kötelezné az országot, amelyek felfedése ellentétes az ország biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeivel. A Napi Gazdasága múlt héten arról írt, hogy 14 milliárd forintos ajánlatával a KÉSZ Zrt. nyerte meg a tendert. Szintén titkosított beruházás lett a Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése. Az épületeknek ugyanis lehallgatásbiztosnak kell lennie, mert itt folyik majd a nemzetbiztonsági szolgálatok és a terrorelhárítás szakembereinek képzése, így indokolt, hogy a kivitelezési dokumentáció ne kapjon korlátlan nyilvánosságot.

Mi jelent kockázatot?

Az útdíj esetén viszont nem derült ki, hogy milyen nemzetbiztonsági kockázatok indokolják a titkosítást. A jogszabály szövegében mindössze az olvasható, hogy „az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő” beszerzésről van szó. Erről megkérdeztük a tendert felügyelő Nemzeti Fejlesztési Minisztériumot (NFM) is, keddi megkeresésünkre egyelőre nem kaptunk választ.

Az Indexnek nyilatkozó piaci szereplők, illetve az ügyet közelről ismerő szakértők ezt azért is furcsállották, mert a tavaly szeptemberi kiírás során még nem volt szó nemzetbiztonsági kockázatról. Az akkori tenderen annak ellenére indulhatott a Synergonnal közösen a China International Telecommunication Construction Corporation, hogy Kína nem tagja a NATO-nak. Forrásaink az eljárás titkosítását azért is nehezményezték, mert a többi uniós tagállamban kivétel nélkül nyílt közbeszerzés keretében választották ki az útdíjrendszer kiépítőjét. Szerintük a titkosítás mellett egyedül az szól, hogy a kormány így gyorsabban le tudja bonyolítani a tendert.

Az ügyet ismerő kormányközeli forrás az Indexnek a Getronics alvállalkozóinak feltételezett megzsarolásával indokolta a titkosítást. Mivel az útdíjrendszer bevezetése milliárdos állami bevételekkel jár, a forrás szerint a kormány úgy érezte, a piaci magatartás a költségvetési érdekeket is veszélyeztette. A titkosítás mellett tehát azért döntött a kormány – szól a kormánypárt kommunikációjába is illeszkedő érvelés – , mert nem akarták, hogy a korábbi nyomásgyakorlás megismétlődjön.

Távolról sem egyértelmű azonban, hogy a zsarolási szálat mennyire veszi komolyan a kormány. Az ügyben eddig csak Németh Lászlóné fejlesztési miniszter szólalt meg. A miniszter egyik februári parlamenti válaszában azt írta, hogy a győztes cég visszalépése miatt az Országos Rendőr-főkapitánysághoz (ORFK), illetve a Gazdasági Versenyhivatalhoz (GVH) fordulnak. A GVH megkeresésünkre azt írta: az ügyben érkezett hozzájuk panasz, jelenleg vizsgálják, hogy indítsanak-e eljárást. Az ORFK pedig azt közölte, nem nyomoznak a Getronics visszalépése miatt.

A kampány miatt pörgetik?

A kormányközeli forrás szerint nem valószínű, hogy egyetlen kizárólagos beszállítóra támaszkodna a kormány. Ezt azzal magyarázta, hogy a korábbi koncepciótól eltérően nem egy komplex rendszert vásárol az állam, hanem a rendszer részeit (kamerák, licencek) darabonként vásárolják meg. Szerinte a különböző cégek ennek érdekében komoly lobbiba is kezdtek, január óta 40-50 cég jelezte a kormányzatnál, hogy alkalmas lenne ilyen jellegű munka elvégzésére. A darabokból a rendszert a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató (NISZ) Zrt. rakja össze. Az állami tulajdonban lévő NISZ a Kopint Datorg jogutódaként infokommunikációs szolgáltatásokat nyújt a kormányzati szervek, intézmények számára.

Az Indexnek piaci szereplők, az ügyet ismerő szakértők azt is problémának nevezték, hogy a kormányfő ragaszkodik a július 1-jei bevezetéséhez, holott ilyen rövid idő alatt nem lehet kiépíteni a rendszert. Orbán szavahihetősége miatt azonban politikai kérdés lett az ügyből – mondták. Szerintük azért ragaszkodik Orbán a júliusi határidőhöz, mert szeptemberben indul a választási kampány, a miniszterelnök pedig szeretné, ha a rendszer indulása miatti problémák addigra lezárulnának. A használatarányos útdíj bevezetése a legtöbb uniós országban nehézségekkel, sztrájkokkal járt, többek között a fuvarozók áremelkedése miatt, és meglódította az árakat is (egy februári számítás szerint az e-útdíj bevezetése 0,3 százalékkal növelné az inflációt).

Minden forrásunk egyetértett abban, hogy július 1-jére nem fog kiépülni a teljes 6300 kilométeres szakaszra a teljes rendszer. Arról viszont csak találgatni tudtak, hogy milyen megoldásokban gondolkodhat a kormány. Ezek között említették, hogy egyelőre csak az autópályákon fog működni a rendszer, a főutakon nem, illetve azt is elképzelhetőnek tartották, hogy a jelenlegi matricás rendszert terjesztenék ki valamilyen formában.

Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató ( NISZ ) Zrt.


Luxus hétvégéket, golfklubtagságot kért a főosztályvezető a pályázóktól

Fővárosi Törvényszék
Központi Nyomozó Főügyészség

ajándék, átláthatóság, idegenforgalom, önkormányzat, pályázat, rokonok, sport, támogatás, ügyészség, utazás, vesztegetés, közigazgatás

Egy minisztérium főosztályvezetője, egy szállodatulajdonos, egy uszoda ügyvezetője és egy polgármester ellen emeltek vádat hivatali vesztegetés miatt a Fővárosi Törvényszéken – közölte a Központi Nyomozó Főügyészség szerdán az MTI-vel. A közlemény szerint a minisztériumi főosztályvezető magyar állami forrású támogatásokkal kapcsolatos előkészítő, koordináló tevékenységet végzett. Munkája miatt rendszeres kapcsolatot tartott fenn egy Veszprém megyei szálloda tulajdonosával, egy budapesti uszoda ügyvezetőjével és egy vidéki polgármesterrel.

A vádirat szerint a főosztályvezető a neki és a családtagjainak juttatott jogtalan előnyökért cserébe több alkalommal biztosította a támogatást kérő szervezetek vezetőit arról, hogy – hivatali pozíciójából eredő lehetőségeit kihasználva – segíti az államtitkársághoz benyújtott támogatási kérelmeik elfogadását.

A támogatások gördülékeny intézéséért cserébe 2020 és 2021 között különböző jogtalan előnyöket kért és fogadott el, többek között ingyenes golfklubtagságot, évente több alkalommal luxus golfhétvégéket, uszodabérleteket, valamint egy 600 ezer forint értékű futópadot. Utóbbi megvételéhez a főosztályvezető – az államtitkárság szervezetének megtévesztésével és a támogatás valódi céljának elfedésével – maga szerzett költségvetési támogatást az őt megvesztegető alapítvány vezetőjének. A nyomozás során az ingyenes juttatásokat bizonyító okiratokon kívül lefoglalták a futópadot és 26 millió forint készpénzt is.

A Központi Nyomozó Főügyészség vezető beosztású hivatalos személy által üzletszerűen elkövetett hivatali vesztegetés elfogadása és más bűncselekmények miatt emelt vádat a főosztályvezető és további öt ember ellen, akik közül hárman a támogatásban részesülő gazdálkodó szervezetek vezetői, míg további két ember a vesztegetés elkövetéséhez nyújtott segítséget.


Körözést adtak ki KGBéla ellen

Jobbik
Alkotmányvédelmi Hivatal
Kúria
Nemzetközi Kapcsolatok Intézete
Budapest Környéki Törvényszék
Szentendrei Rendőrkapitányság

magánokirat-hamisítás, adócsalás, kémkedés, bíróság, ítélet/döntés

Kovács Béla volt jobbikos európai parlamenti képviselő KGBélaként vonult be a köztudatba, hiszen az Alkotmányvédelmi Hivatal vádjai szerint Oroszországnak kémkedett (az EU bomlasztását elősegítő dokumentumokat adott át egy orosz ügynöknek).

Noha már 2014-ben feljelentették, csak évekkel később kezdődött a nyomozás, ami évekig tartott, de Kovács eközben folyamatosan tagadta, hogy kém lenne. Végül két hónappal ezelőtt a Kúria harmadfokon öt év fegyházra ítélte Kovácsot kémkedésért, költségvetési csalásért és magánokirat-hamisításért.

Az ügy azért kaphatott viszonylag nagy nemzetközi sajtófigyelmet, mert a Jobbik abban az időben oroszbarát és nyugatellenes párt volt, így egy orosz kém a soraikban beleillett az összképbe. Kovács az ügy kipattanása után kilépett a pártból.

Az ítéletet azonban nem várta meg, még előtte Oroszországba távozott, ahol (talán érdemei elismeréseként) állítólag a híres moszkvai kémegyetemen, a Nemzetközi Kapcsolatok Intézetében kapott állást. A rendőrség talán a külföldre menekülés hírére reagálva, két hónapos késéssel ma adta ki elleme az elfogatóparancsot, vette észre a 444.


Csizi Péter állami cégvezetőként elhalmozta megrendelésekkel (egykori) pécsi szomszédait

KÉZMŰ Közhasznú Nonprofit Kft.
Főkefe Nonprofit Zrt.
ERFO Nonprofit Kft.
Crosssec Solutions Kft.
Hess & Partners Kft.

Magyar Hang
Emberi Erőforrások Minisztériuma
Belügyminisztérium

Elárasztotta megrendelésekkel közvetlen pécsi szomszédait Csizi Péter helyettes államtitkár előző munkahelyén, a megváltozott munkaképességűeket foglalkoztató Kézmű, Főkefe és Erfo Nonprofit Kft.-k ügyvezetőjeként – derítette ki a Magyar Hang. A három állami vállalat havi nettó 2-6 milliókat juttatott különböző megbízásokkal cégenként(!) az egyik pécsi vállalkozónak éveken át. A másik vállalkozó „túlélte” Csizit: a cége 2023-ban is szerződésben áll az állami társaságokkal. A szerződésekből kiderült az is, hogy az állami cégcsoport dolgozott a Mészáros Lőrinc-féle 2rule márka termékeinek előállításán.

Pécs egyik polgárias jellegű városrésze az Ispitaalja. Az elit ugyan nem itt lakik, de jó környéknek számít: orvosi magánrendelők, ügyvédi irodák és más kisebb vállalkozások működnek a környéken. A felújított padokkal, sétánnyal, szökőkúttal tarkított Köztársaság tér a városrész ékessége. A térre néző épületek egyikében birtokolt lakást Csizi Péter. A Fidesz országgyűlési frakciójából kiszorult politikus 2018 és 2022 között irányította ügyvezetőként az országszerte nagyjából tízezer személynek munkát adó Kézmű, Főkefe, Erfo Nonprofit Kft. vállalatcsoportot. Ezek állami tulajdonban állnak, az előző kormányzati ciklusban a kimúlt Emberi Erőforrások Minisztériumához, ma pedig a Belügyminisztérium alá tartoznak.

• Milyen szerződések révén lett Csizi szomszédja tulajdonában álló Hess & Partners Kft.-nek ráhatása a három állami cég működésére?

• Mennyiért kapott a H & P Kft. tanácsadásra és mennyit átvilágításra?

• Hogyan csorgatták az uniós pénzt is?

• Miket vásárolt az állami cégcsoport Csizi szomszédjának cégétől?

• Hogyan vonták be a szomszéd másik érdekeltségét is az üzletbe?

• Miért helyezett bírósági eljárást kilátásba a készülő cikkünk miatt Csizi egykori szomszédja?

• Adott-e Csizi Péter magyarázatot arra, hogy miért a közvetlen szomszédai cégeit árasztotta el megrendelésekkel? Mit reagált a helyettes államtitkár, és mit az érintett cégvezetők?


Milliós jutalmakat kaptak a tankerületi vezetők

Marosi Beatrix
Rábel Krisztina
Szabóné Forgács Gabriella
Beleznay Tamás

Andrássy Gyula Általános Iskola
Momentum
Fidesz
Kölcsey Ferenc Gimnázium
Klebelsberg Központ

Milliós jutalmakkal zárták a tavalyi évet egyes tankerületi vezetők – tudta meg tíz hónapos „jogi huzavona” után a Momentum parlamenti képviselője, Tóth Endre. A politikus három tankerületi igazgató jutalmairól posztolt, megállapítva, hogy mind jelentős összegeket vihettek haza. A Külső-Pesti Tankerület vezetője, a korábban fideszes önkormányzati jelölt Rábel Krisztina például 1 590 000 Ft-ot kapott. „Ő volt az, aki egy iskola igazgatóját szerette volna postásként használni a tanárokat kirúgással fenyegető levelek kikézbesítéséhez. Végül nem sikerült elkerülnie a személyes találkozást a tiltakozó tanárokkal” – írta Tóth Endre.

Eközben a Dunakeszi Tankerület igazgatója, Szabóné Forgács Gabriella 1 050 000 forintos jutalomban részesült. Utóbbi volt az a képviselő szerint, aki ügyfélkapun keresztül intette meg a tiltakozó pedagógusokat. A Kölcsey Ferenc Gimnázium öt pedagógusát elküldő Marosi Beatrix pedig tavaly nagyjából 512 222 Ft-os jutalmat kapott. De ő tavaly novemberben még csupán helyettes volt. „Mivel a tavalyi év végén még csak helyettes vezető volt, így az általunk megkapott tételes listában nem szerepelt, viszont a tankerület 9 vezető munkatársa által kapott összjutalom átlagában becsülni tudtuk a motivációs elismerése összegét” – írta a képviselő. Marosi akkori felettese, Beleznay Tamás eközben 1 100 000 forintos jutalmat vihetett haza.

„A 2021 év végi jutalmak összegeit látva meg is dőlt a kormány azon állítása, hogy nincsen pénz a pedagógusok béremelésére. Akad itt pénz, csak rosszul és igazságtalanul költik el” – közölte Tóth Endre, hozzátéve, hogy pénteken a Klebelsberg Központ elnöke, Hajnal Gabriella részére megállapított jutalom összegét fogja publikálni.


Vesztegetéssel gyanúsítanak egy Pest megyei polgármestert

Budapesti Regionális Ügyészség
Központi Nyomozó Főügyészség

önkormányzat, vesztegetés, ingatlan, közokirat-hamisítás, hivatali visszaélés

Korrupciós bűncselekménnyel gyanúsít a Budapesti Regionális Ügyészség egy Pest megyei polgármestert – közölte a Központi Nyomozó Főügyészség az MTI-vel kedden. A hír érdekessége, hogy a hatóság sem a településvezetőt, sem a települést nem nevezte meg.

Közleményükben azt írták, kedden hallgatták meg a polgármestert és két társát előnyért hivatali kötelességet megszegve, üzletszerűen elkövetett hivatali vesztegetés elfogadásának bűntette és más bűncselekmények miatt.

A gyanú szerint 2017-ben egy ingatlan-nyilvántartási szakügyintézőként dolgozó kormánytisztviselőt azzal kereste meg ismerőse, hogy felesége – egy Pest megyei település polgármestere – ingatlanának szomszédságában olyan telkek vannak, amelyek tulajdonosai a második világháború után kitelepített sváb származású személyek, akik hiányos személyi adatokkal szerepelnek az ingatlan-nyilvántartásban.

A férfi 450 ezer forintot ajánlott azért, hogy a kormánytisztviselő vonja össze ezeket az ingatlanokat egy helyrajzi szám alá, amelynek tulajdonosaként már csak a feleségét tüntesse fel.

A kormánytisztviselő az ajánlatot elfogadta, a pénzt átvette, majd a polgármestert a 345-ről 4537 négyzetméterre növelt ingatlan kizárólagos tulajdonosaként valótlan adatokkal bejegyezte a közhiteles nyilvántartásba, a többi tulajdonost pedig törölte.

A polgármester nem tett vallomást, és panasszal élt a gyanúsítás ellen. A büntetőeljárás érdekében az ügyről más adat jelenleg nem közölhető – írta a Központi Nyomozó Főügyészség.


Egymilliárdnál is több pénz ment el tavalyelőtt a tankerületeknél dolgozók jutalmazására

Klebelsberg Központ
Külső-Pesti Tankerületi Központ

Megszerezte a Momentum oktatáspolitikusa azokat az adatokat, amelyek mutatják, mennyit fizettek 2021-ben a tankerületek dolgozóinak „motivációs elismerésként”, azaz év végi jutalomként. Tóth Endre korábban a tankerületi vezetők jutalmazásáról publikált adatokat, ezeket a Narancs.hu több cikkben közölte tavaly novemberben. A képviselő most azt tette közzé Facebook-oldalán, hogy mekkora jutalmat kaptak a tankerületi vezetők és helyetteseik, a középvezetők és a tankerületi dolgozók összesen.

A tankerületek és Klebelsberg Központ (KK) munkatársainak 2021-ben kifizetett jutalmak összesen 1 milliárd 149 millió forintot tettek ki, amelynek közel 10 százalékát, 110 millió forintot a 60 igazgató és a KK vezetője kapta meg.

„Összesen 2325-en kaptak jutalmat. Ebből is kitűnik, hogy míg a csúcsvezetők súlyos milliókat vittek haza, addig az egyszerű tankerületi dolgozók jutalmai szerényebbek voltak (persze a pedagógusoktól eltérően legalább kaptak valamennyit). Átlagosan tankerületenként 17,5 millió forint lett szétosztva. Volt tehát pénz bőven, de az nagyon igazságtalanul lett kiosztva: a pedagógusok semmit nem kaptak, az egyszerű tankerületi dolgozók pedig aprópénzt az óriási vezetői jutalmakhoz képest” – írta posztjában Tóth Endre. A momentum politikusa megjegyezte, „az igazság feltárásának hatására” tavaly már nem osztottak jutalmat a tankerületek, bár szerinte a tanároknak mindenképpen járt volna.

Az irreálisan magas összegű jutalmakkal kapcsolatban lapunk a múlt héten arról számolt be, hogy a Gyulai Tankerületi Központ 2021 végén csak saját vezető és beosztott munkatársainak osztott motivációs jutalmat, összesen 21 millió forint értékben. A közös bérkeret ellenére a tankerülethez tartozó intézményekben dolgozó vezetők és tanárok egyetlen fillért sem kaptak.

Szintén a múlt héten arról is írtunk, hogy „képmása megsértése miatt” sérelmei orvoslását várja Tóth Endrtől Rábel Krisztina, a Külső-Pesti Tankerületi Központ vezetője, aki ugyancsak milliós jutalmat vett fel tavalyelőtt. Az ellenzéki politikus ugyanis a közszereplő hivatalnok egy, az interneten bárki számára elérhető felületén található fotóját használta fel egy közlemény illusztrációjaként.

A tankerületi vezetőkkel tavaly ősszel több cikkben foglalkozottt lapunk, ezek itt olvashatók:


A Club Aliga felújított kikötőjének engedélyét is visszavonatták a civilek

Balatonvilágos Község Önkormányzata
Club Aliga
Pro-Mot Hungária Kft.

Molnár Zsolt
Tordai Bence
Potocskáné Kőrösi Anita
Herényi Károly
Bukovszki András
Gurmai Zita
Horváth Bence
Veres Lászlóné

Aliga Fürdőegyesület
MSZP
Párbeszéd
Jobbik

Balaton, civilek, engedély, ítélet/döntés, nemzetgazdaságilag kiemelt beruházás, önkormányzat, támogatás

Megnyílt a Club Aliga felújított kikötője – adta hírül Facebook-oldalán június első napjaiban Witzmann Mihály, a térség kormánypárti országgyűlési képviselője. Ennek a kikötőnek a vízjogi üzemeltetési engedélyét támadta meg az Aligai Fürdőegyesület (AFE), melynek nyomán a hatóság most úgy döntött: a kiadott engedélyt visszavonja, s az eljárást folytatja. Az egyesület vasárnapi fórumára, ahol ez az információ elhangzott, várták Witzmann Mihály mellett Takács Károly polgármestert és a Club Aliga fejlesztőjének képviselőjét is, de egyikük sem ment el. Ott volt ellenben két ellenzéki képviselő, Molnár Zsolt (MSZP) és Tordai Bence (Párbeszéd), valamint Potocskáné Kőrösi Anita Jobbik-elnökhelyettes, s a Balatonföldváron az ottani e-kikötő ellen hasonló harcot vívó civil szervezet elnöke, Herényi Károly is.

Államiból magántulajdon

„Nagyon csúnya ügy ez is. Azt vettük észre, hogy az állami tulajdon átment magántulajdonba – mondta Bukovszki András, az AFE alelnöke. – Állami tulajdonú volt a két mólószár, amit elbontott a Club Aliga fejlesztője. Az északi mólót nagyhajókikötővel, közterülettel, parti sétánnyal, horgászhelyekkel – »csak« ezek tűntek el a felújítással, úgy, hogy vasbeton cölöpökön álló felépítmény került a helyükre, s

az építmények a kiadott vízjogi engedélyben írtak szerint már a Club Aliga-tulajdonos Pro-Mot Hungária Kft. tulajdonába kerültek. Hogyan tűnhetett el az állami vagyon és változott át magántulajdonná?

Ráadásul mindez az adófizetők pénzén, hiszen egymilliárd forintos állami támogatást kapott a fejlesztő a projektre. Az északi móló tehát megszűnt közterület lenni, azt le is zárták (ami köztulajdon, az tehát víz alá került). A déli oldalon van egy keskeny sáv, amit megnyitottak a köz számára, de az meg nem közterület, vagyis bármikor lezárható, ha úgy támad kedve a tulajdonosnak. Az AFE ezt nem hagyhatta ennyiben, természetesen ez esetben is kértük, hogy a képviselő-testület is álljon mellénk és közösen adjunk be keresetet a kikötőengedély ellen, de ez ezúttal sem történt meg, magunknak kellett kiharcolnunk.”

Az ügyben Gurmai Zita MSZP-s országgyűlési képviselő a közelmúltban írásbeli kérdést tett fel, amire Csepreghy Nándor miniszterhelyettes egyebek között azt válaszolta: az állami tulajdon nem tűnt el, a kikötő területe és felépítményei továbbra is a közvagyon részét képezik. Bukovszki András szerint ezt a Fejér Vármegyei Katasztrófa-védelmi Igazgatóság hatósági osztálya által kiadott vízjogi üzemeltetési engedély első oldala cáfolja, ahol az áll: „a vízi létesítmények az engedélyes Pro-Mot Hungária Kft. tulajdonát képezik”.

Ismert, megírtuk: az AFE korábban a tervezett magasparti társasházak, majd a kikötőépület építési engedélyét „torpedózta” meg a Club Aligában. Az egyetlen fejlesztés a nyár elején átadott kikötő volt a Balázs Attila NER-közeli ingatlanfejlesztő érdekeltségébe került hajdani pártüdülőben, de most az egyesület a kikötő engedélyének a visszavonását is elérte.

Hazugságon érte a hatóság a polgármestert?

A vasárnapi fórumon a balatonvilágosi strandra tervezett vízi élménypark ügye is újra előkerült, mégpedig egészen különös aspektusban. Ahogyan a Narancs.hu is megírta, július 26-án a balatonvilágosi képviselő-testület visszavonta korábbi hozzájárulását a vízi létesítményhez (először fordult elő, hogy a polgármestert leszavazta a többség), ennek ellenére augusztus 2-án Takács Károly polgármester azt írta az engedélyt kiadó hajózási hatóság megkeresésére: az önkormányzat hozzájáruló nyilatkozata „nem kerül, illetve került visszavonásra és/vagy felülvizsgálatra”. A hatóság azonban lakossági ügyféli tájékoztatás alapján, illetve a sajtóhírekből is úgy értesült, hogy ez megtörtént, ez pedig – írja a hatóság – „a polgármesteri nyilatkozatban foglaltakkal ellentétes, így megállapította, hogy a létesítéshez elengedhetetlenül szükséges önkormányzati hozzájárulás kétséget kizáróan nem igazolt, így a vízi létesítmény már megvalósított kitűzését elbontani rendeli”.

„A polgármester egyszerűen hazudott a hatóságnak – mondta a fórumon Horváth Bence, az AFE kommunikációs vezetője. – Így működik nálunk az önkormányzat, ilyen szembeszélben kell dolgoznunk, de összefogással lám, sikereket tudunk elérni”.

Bukovszki András szerint „a polgármester ezzel a nyilatkozattal feltette a koronát eddigi teljesítményére. Példátlan lehet a hazai gyakorlatban, hogy egy hatóság egy ügyfél tájékoztatása, illetve a sajtó híradása alapján hoz döntést a polgármester teljesen nyilvánvalóan valótlan nyilatkozatával szemben. Takács Károly ezek után már egyszerűen egy közhiteltelen ember; amikor a falu sorsa, a Balaton-part megmaradása a tét, egyszerűen belehazudik a hatóság szemébe és még mindig nem mond le? Most, ezek után legalább kérjük meg, hogy szíveskedjen ezt megtenni és jelezzük a kormányhivatalnak, hogy visszaél a választóktól kapott bizalommal!”

Veres Lászlóné, az AFE előző elnöke is úgy vélte, „meg kell próbálni lemondatni a polgármestert, vagy legalább az ezt korábban kezdeményező három képviselő mellett még egy képviselőnél elérni, hogy szavazza meg a testület feloszlatását, mert nagy a veszély. A polgármester asztalfiókjában hever a Club Aliga-fejlesztők levele, amiben kezdeményezik a Club Aliga közcélú területeinek használatát garantáló, a Pro-Mot akkori tulajdonosai és az önkormányzat között létrejött 2013-as településrendezési szerződés hatályon kívül helyezését. Ha ezt meg tudja szavaztatni a szokásos három emberével, akkor mindent elveszítünk, akkor haszontalanná válik a három évtizedes küzdelmünk, melynek során volt olyan tüntetés a Club Aliga megnyitásáért a köz számára, melyen velünk demonstrált a korábbi polgármester, sőt, Bóka István, a település akkori (fideszes) országgyűlési képviselője is.”

Bukovszki András szerint „a jövő évi önkormányzati választásig nyilván »át akarja verni« a fejlesztő a tíz éve kötött szerződés hatályon kívül helyezését, mert a végső célja az, hogy kizárja a »pórnépet« a területről és lezárhassa, akár csak a Rákosi-időkben. A polgármesterre, a képviselő-testület többségére nem számíthatunk, közel kétszáz fős a tagságunk, de legyünk 3-400-an, minél többen és mutassunk erőt, hallassuk a hangunkat!”

A vasárnapi fórumon belépési nyilatkozat kitöltése mellett petíciót lehetett aláírni, melyben követelik a Club Aliga-fejlesztést kiemelt beruházássá nyilvánító kormányrendelet visszavonását, s ezzel együtt a 2013-as szerződésben közcélúnak megjelölt területek bejegyzését az ingatlan-nyilvántartásba közterületként. Bejelentették azt is, hogy két képviselőjelöltet indít az AFE a jövő évi önkormányzati választáson Balatonvilágoson.

Takács Károly polgármesternek kérdéseket küldtünk a hajózási hatóságnak írt nyilatkozata, valamint a fórumon elhangzottak kapcsán. Amint válaszol, közölni fogjuk.

A Narancs.hu Club Aliga-tárgyú cikkei itt érhetők el.

A Balaton körüli NER-es projekteket pedig ebben a cikkünkben gyűjtöttük össze:

Fejér Vármegyei Katasztrófa - védelmi Igazgatóság


Átadták, mégis zárva van "Attila király fapalotája" Zsadányban

EU, idegenforgalom, választók lekenyerezése, támogatás

Az Európai Unió által finanszírozott azon roppant kevés beruházás közé tartozik az „Attila király palotája – interaktív kiállítótér és turisztikai központ fejlesztése Zsadányban” című projekt, amely egy, a történelemhez és a régészethez nem értő ember fantazmagóriájára, azaz hazugságra épült. Végül, ha több ütemben is, és igencsak elhúzó kivitelezéssel, de sikerült az uniótól és a magyar költségvetésből valamivel több, mint 116 millió forintot lehívni a totálisan képtelen ötlet megvalósításához.

Egyetlen történelmi adat sem támasztja alá a korábban rendőrként, de immár közel negyedszázada polgármesterként dolgozó Dudás Árpád „elméletét”, miszerint Attila hun uralkodó fővárosa az időszámításunk utáni 400-as évek első felében kizárólag Zsadányban lehetett. Korábban hasonló témájú cikkeinkben megírtuk, hogy régészek, történészek szerint minderre a legapróbb bizonyíték sem áll rendelkezésre. Attila egy nomád nép élén állva, nem király, hanem fejedelem volt, valamint a vándorló életmód miatt a hunoknak nem volt fővárosa, legfeljebb ideglenesen létesített fejedelmi szálláshelye. Ha ehhez hozzátesszük, hogy az ún. fapalotáról, annak faanyagáról, méretéről, belső elrendezéséről, díszítéséről semmit nem tudnak a régészek, akkor teljes a kép. Most mégis sikerült ennek a „mását” megépíteni.

Ahogy már korábbi cikkeinkben is fogalmaztunk: a zsadányi „fapalota” mérete igencsak meglepő. Legfeljebb egy nagyobbacska faházról van szó, amelynek hasznos alapterülete – amint az a pályázati dokumentációból kiderül – nem éri el a 140 négyzetmétert. A projekt átadása június elején volt. A Békés Vármegyei Hírlap és online kiadása, a Beol.hu lelkesen beszámolt az eseményről, meg sem kérdőjelezve, hogy Attila kapcsán a projektnek és a mögötte lévő ötletnek, az ehhez kapcsolódó elgondolásnak nincs létjogosultsága. A propagandalap cikkéből megtudhatjuk, miről szól a „fapalota fogadótermében” látható kiállítás. Mint kiderül, „helyet kapott itt egy, Attilát ábrázoló, 195 centiméter magas szobor, Kiss István alkotása. A vitrinek egyikébe pedig azokat a könyveket pakolták be, amelyeket Dudás Árpád polgármester sokat forgatott, és amelyek segítenek megfejteni azt, hogy a hun király fővárosa Zsadányban és térségében lehetett.” Magyarán arra költöttek csaknem 120 millió forintot, hogy megépítsenek egy „fapalotának” nevezett faházat, kiállítóhelységébe pedig felállítsák azt a vitrint, ami azt mutatja meg, hogy a falu vezetője az elmúlt években mit olvasott – félre – Attiláról. Ez azért kiállításnak kicsit soványnak tűnik.

A kiállítóhely anyagának „egyediségéhez” és „fontosságához” jól illeszkedik az érdeklődés. A turisztikai szezon kellős közepén, kedden délelőtt, alig két hónappal a megnyitó után kerestük fel a „fapalotát.” Azt nem vártuk, hogy annyi érdeklődő lesz, hogy aznapra már nem sikerült jegyet vásárolnunk, mint ahogy ez egy világhíres látványosság esetében általában előfordul, de az, hogy egyetlen érdeklődőt sem találtunk, meglepő volt. Az pedig még inkább, hogy a nevezetes tárlat zárva volt, és semmilyen tábla vagy információ nem volt arról, hogy mikor van nyitva „Attila király fapalotája”.

A projekt leírásában szerepelt, hogy a sok hátránnyal küzdő és szegény település így felkerülhet a turisztikai térképre, amely új távlatokat adhat a településnek. Ez jól hangzik ugyan, csak éppen a valóság mutat mást: egy értelmetlen beruházás miatt kerülhet a köztudatba Zsadány neve.

A nyitva tartásról és a „fapalota” iránti érdeklődésről, pontosabban annak elmaradásáról szerettünk volna érdeklődni Dudás Árpád polgármesternél, ám nem értük el a település vezetőjét.


Állami ingatlanok társadalmi szervezeteknek: Az utolsó tégláig

Zuschlag János
Béki Gabriella
Magyar Bálint

civilek, támogatás, ingatlan, privatizáció

az osztogatást ún. pályázati rendszer keretei között az Országgyűlés társadalmi szervezetek bizottsága vezényelte le. A pályázaton nyerhető ingatlanrészek jelentős része olyan szervezetek birtokába jutott, amelyek baráti közelségből figyelik az ún. polgári kormány működését. Az ellenzék a Fidesz újabb zsákmányszerző akciójának tekinti a döntéseket, míg a kormánypártiak azzal védekeznek, hogy arányosan osztották az osztanivalót, és különben is: senkinek sem lehet megtiltani, hogy a politikusi mivoltában rejlő közéleti érdeklődését a civil világ szabadcsapataiban kamatoztassa. És hallani azt a mind gyakoribbá váló dacos fideszes dumát is, aminek a lényege - lapunk értelmezésében - a következő: igen, büdös tolvajok vagyunk, de eddig tik lophattatok, úgyhogy mi a bajotok, he?Fontos helyen dolgozó rokonokra, pártbeli harcostársakra és rejtett összefüggésekre bukkant a sajtó, miután nyilvánosságra kerültek az Országgyűlés társadalmi szervezetek bizottságának ingatlanelosztási döntései. Az ellenzék és a kormánypárti oldal persze egymást vádolja. Az előbbi szerint túl sok ingatlan jutott a jobboldali pártok közelébe, az utóbbi pedig azzal érvel, hogy ez nyúlfarknyi juss ahhoz képest, amit az éber szocialisták nyúltak le a rendszerváltás utáni egyetemes zűrzavarban. Ma már ott tartunk, hogy a legfőbb ügyészhez fordult az egyik döntnök, továbbá egyre több helyi bíróságon támadják meg az eredményeket; vagyis szép lassacskán botránnyá dagadt az ügy azután, hogy az Index.hu június elején (elsőként) hírt adott az osztogatásokról.

Sok az eszkimó

Az Országgyűlés felhatalmazásával a Kincstári Vagyoni Igazgatóság (KVI) által tavaly júniusban meghirdetett ingatlanszerzési pályázatra húszezer beadvánnyal 1500 társadalmi szervezet jelentkezett, 1741 meghirdetett ingatlanelemre. A civil szervezetek szabadidőközpontokra, több ezer négyzetméteres belterületekre, irodákra, sörözőkre és vendéglőkre, komplett, összkomfortos lakásokra, lőterekre, miegyebekre nyújthatták be igényeiket. A pályázati rendszer viszonylag új fogalom az egykori állami tulajdonú ingatlanok történetében (lásd keretes írásunkat), de mindenképpen alkalmas arra, hogy legálisan és civilizáltan lehessen elhajtani a veszteseket, mondván, nincs apelláta: megmérettél és könnyűnek találtattál. Megjegyzendő, hogy a KVI-nek lényegében fogalma sincs az ingatlanrészek valódi forgalmi értékéről: a kincstárnokok könyvértéken számolnak, ami köszönő viszonyban sincs az ingatlanszakértők becsléseivel.

A budapesti ingatlanok négyzetméterenkénti ára például 200 és 500 ezer forint között mozog; ennek tudatában még egy kamráért is érdemes vért ontani. Ez még akkor is igaz, ha többnyire nem teljes ingatlanokról volt szó, hanem ingatlanrészekről, amiket a már fent említett állandó bizottság hat párt - hat szavazat alapon felállított ingatlanjuttatási albizottsága osztott szét. Az albizottság elnöke Halász János (Fidesz), aki mellett Szászfalvi László (MDF), Bognár László (MIÉP), Zuschlag János (MSZP), Béki Gabriella (SZDSZ) és Dögei Imre (FKGP) pártdelegált dolgozott. A bizottság csak jóváhagyta eme albizottság döntéseit; információink szerint a két társaság sohasem került összetűzésbe.

A töredékek töredéke

A Legfelsőbb Bíróságon (LB) bejegyzett 38 ezer szervezet töredéke pályázott; ezért is furcsa, hogy a töredékben szereplő kormány közeli töredék ma már gazdagon kistafírozva utasítja vissza a korrupció vádjait. Ez tényleg súlyos vád, bár hozzá kell tenni, hogy mind a KVI magas beosztásban dolgozó munkatársa, mind az albizottság néhány képviselője megerősítette: többen és többször keresték meg őket, hogy szervezetüknek némi kedvezményeket csikarjanak ki. A megkérdezett döntnökök azt azonban nem ismerték el, hogy egyetlen esetben is komolyan kezelték volna e kéréseket.

A mundér becsületét védő nyilatkozatokat viszont nekünk sem érdemes komolyan kezelnünk; lapzártánk idején éppen arról szól a fáma, hogy a Budapesten kiosztott legértékesebb ingatlanrészeket olyan szervezetek kapták meg, amelyek legfeljebb a Szerda reggel című kormányfői interjúkötet átolvasása után értelmezhetők függetleneknek. Az Andrássy út 124. szám alatti épület ingatlanrészeit például - ezekre 370 pályázat érkezett - három szervezet kapta meg. Legnagyobbat a Magyar Ház Alapítvány hasított 26 irodával, összesen 440 négyzetméteren. Az alapítvány azon kívül, hogy könyvkereskedelemmel foglalkozik, és az albizottság egyik tagja "egyértelműen MIÉP közelinek" titulálta, a Magyar Demokrata című hetilap kiadója. Az alapítvány a Magyar Ház Kereskedelmi és Szolgáltató Kft.-n keresztül Budapesten, Egerben, Miskolcon, Kaposváron és Pécsen könyvesboltot is működtetett; a kft. Bencsik András és Seszták Ágnes, a Demokrata-vezérkar közös vállalkozása.

A Magyar Ház Alapítvány munkatársainak szomszédságába költözik az 1999-ben Csurka István által alapított Bocskai István Szabadegyetem is, amely viszonylag új MIÉP-találmány azzal a régi ars poeticával, hogy a "keresztény nemzeti középosztály" kialakulását minden erővel segíteni kell. A két civil szervezet mellé harmadiknak a Független Ifjúság, a Független Kisgazdapárt szakadár ifjúsági tagozata költözik, de mivel az ő életük ebben a történetben szorosan kapcsolódik minden kisgazdák nagyasszonyához, Torgyánné Cseh Máriához, sorsukkal később foglalkozunk. (Egyébként majdnem a szomszédban, az Andrássy út 125-ben írják hétről hétre a Heti Válasz című lapot is; az épületet az életkezdési segélyként kiutalt állami másfél milliárd forintból újították fel.)

A döntések értelmében a Rózsadomb árnyékába telepeszik a Századvég Politikai Főiskola Alapítvány, a Bimbó utca 7-be, egy 700 négyzetméteres ingatlanba. Az alapítvány politikai orientációjának jelzésére legyen elég annyi, hogy az iskolát Stumpf István jelenlegi kancelláriaminiszter alapította, és 1998-ig igazgatta is. A Századvég egyébként - több más karrier mellett - a Bibó István Szakkollégiumból indult; a hasonló nevű kiadványt többek között Orbán Viktor és Kövér László szerkesztette egykor. A budapesti ingatlanok közül a Pesti Barnabás utcai ingatlanrészeket - 400 négyzetméteren - a Keresztény Értelmiségiek Szövetsége kapta.

A fővárosi ingatlanrészek iránt óriási volt a kereslet. Mint említettük, a legtöbben az Andrássy út 124. adottságait szerették volna kamatoztatni, de a Századvégnek adott Bimbó utca 7-re is több mint 200 pályázat érkezett. A Pesti Barnabás és a Szoboszlay utcai ingatlanokért szintén kilométeres sorok álltak. A vidéki ingatlanok közül a szegedi Kossuth Lajos sgt. 29. volt a legmenőbb, bár a beadványok száma így sem ért a budapestiek nyomába. Feltűnő viszont, hogy az albizottság vidéken apró termekre darabolta a tulajdonjogot, míg a fővárosban erről szó sem volt: a legértékesebb ingatlanrészek egy kézbe kerültek.

Vidéki ingatlanok

Az egy héttel ezelőtti budapesti ingatlanosztásokra már mindenki figyelt. A vidéki ingatlanrészeket azonban még úgy osztotta el az albizottság, hogy arról sem tőlük, sem a KVI kötelékéből nem szivárgott ki információ. A döntéseket zárt ajtók mögött, tavaly decemberben és idén februárban hozták. Az albizottság koncepciója szerint az egész procedúrát március végéig be kellett volna fejezni, és hivatalosan csak azután hozták volna nyilvánosságra az eredményeket. E sorok írója már tavaly decemberben úgy tudta, hogy lezsíroztak mindent, pedig akkor még csak az első zárt ülésen voltunk túl. Ezt mindenki tagadta: a KVI a labdát Halász albizottsági elnök felé rúgta, ő pedig bele a Dunába: addig nincs tájékoztatás, amíg nem lesz teljes a lista. A pártok közötti paktum létét légből kapott feltételezésnek tartották; aztán a lista nyilvánosságra kerülése után alaposan megváltozott a helyzet.

A teljes egészükben elosztott vidéki ingatlanrészek új tulajdonosai között ugyanis feltűnően sok olyan szervezetet találunk, amelyek valamilyen ponton kapcsolódnak a kormánypárti körökhöz. A legnagyobb visszhangot kiváltó döntések a Független Női Szövetség nevéhez fűződnek, amely 36 ingatlanrésszel - garázsokkal, termekkel, irodákkal, lőterekkel (!) - lett gazdagabb az ország 24 városában. Az ügyben egyedül nyilatkozó Korényi Attiláné, a szövetség alelnöke egyáltalán nem tartotta túlzottnak a győzelmet, hiszen "a szövetségnek tizenötezer tagja van, akik főként karitatív célok miatt" szövetkeztek Torgyánné Cseh Mária vezetése alatt. Azt persze nem lehetett tudni, hogy a kabai lőteret hogyan fogják beilleszteni a karitatív profilba, mint ahogyan azt sem, hogy a Szentgotthárdon és Zalaegerszegen elnyert három üzlet milyen célokat szolgál majd. Az azonban biztos, hogy István József (a testületbe elsőként delegált kisgazda) halála után egy kevésbé jó érdekérvényesítő képviselő, Dögei Imre került az FKGP előretolt csatársorába, "akinek hiányosságai megakadályozták, hogy még ennél is több ingatlanrésszel gazdagodjanak" a független nők - mondta egy, az ügyet jól ismerő képviselő. Halász János egyébként a "notórius pályázók" közé sorolta a Független Női Szövetséget, amely szinte a létező összes ingatlanelemre beadta a pályázatát.

A vidéki lista közlése után kirobbant botrány óta az albizottságban visszavettek a tempóból: az Andrássy 124-re már a Független Ifjúságot (FI) hozták ki győztesnek (a vidéken megszerzett hat irodája mellé lehet írni a pestieket), holott - információink szerint - eredetileg az is a nőknek volt beígérve. A FI egyébként már nem szimpatizál Torgyánnal, így Dögeit vélhetően megtévesztették az emlékei.

Polgárok, körök, képviselők

A vidéki győztesek között vannak olyan civileknek mondott körök, egyesületek, amelyeket vagy közvetlenül a pályázat beadási határideje előtt jegyeztek be, vagy vezető tisztségviselőik a helyi politikai grémium tagjai is egyben. Példaként itt van mindjárt a békési tájrész, ahol négy olyan polgári kört is találunk - egyenként tíz-egynéhány taggal -, amelyek vezetői a békési Fidesz és Fidelitas kismiskái.

A Kőrösvidéki Polgári Kör Békéscsabán, Gyulán és Mezőkovácsházán is nyert ingatlanrészeket. Az egyesület vezetője, Fehér Ibolya tavaly még a Fidelitas regionális csoportjának sajtófőnöke volt. Az elnököt Erdős Norbertnek hívják, aki elnökségén kívül annak a Tessedik Sámuel Ifjúsági Egyesületnek az elnöke, amely tavaly januárban alakult sebtiben. A Polgárok Békéscsabáért Egyesület szintén Fidesz közeli egyesületnek vélhető, hiszen elnöke Kiss Tibor, aki szintén a helybeli Fidesz-alapszervezet tagja. Az egyesület nem egész egy éve alatt elérte, hogy mostantól hat ingatlanelemmel legyenek gazdagabbak, köztük egy oktatóteremmel és egy gépkocsijavító-műhellyel is. A közeli Eleken majdnem egy időben jegyezték be az Elán Kulturális Egyesületet is, amely két irodát és egy "kamrát" kapott az egykori állami vagyonból.

Sokkal egyértelműbb Molnár Oszkár fideszes országgyűlési képviselő győzelme, aki a feleségével együtt létrehozott Patrióta Edelényi Régiófejlesztési Alapítvány nevében nyert egy komplett épülettömböt. Az LB iratai szerint az alapítvány magánalapítvány; amúgy mindent megnyertek, amit megpályáztak. Molnár Oszkár a "nem éltem vissza a képviselői poszttal" típusú szófolyammal védekezik, ezért alaptalannak nevezett minden politikai befolyással kapcsolatos elképzelést. Országgyűlési képviselő igazgatja a Keresztény Társadalmi és Kulturális Közéletért Alapítványt is Kecskeméten, amely a helyi viszonyokhoz képest jelentős ingatlanrészhez jutott; Ivanics István 1992-től tölti be az alapítvány kuratóriumi elnöki tisztséget: 1994-től a KDNP, 1997-től pedig a Fidesz képviselőcsoportjában politizál. (Ivanics a nagypolitikában is megmerítkezett: a cementipar privatizációját vizsgáló parlamenti albizottság elnökeként a múlt héten Medgyessy Péter ex-pénzügyminiszterről pattant vissza véres fejjel - a szerk.) Kelemen András MDF-es képviselő nem esett át metamorfózison, viszont fia, Kelemen Kartal a Magyar Fiatalok Társasági Klubja Kulturális Egyesület élén ügyesen lavírozott: hét településen öt irodát, tizenhárom raktárt, valamint egy kétszobás, komfort nélküli lakást nyert szervezetének; no meg ráadásként egy szombathelyi 272 négyzetméteres éttermet is, amelyet viszont nem ad olcsón a város, és ahol a híradások szerint még senki sem találkozott az egyesület nevével. Az egyesület székhelye egyébként Debrecenben van bejegyezve, de ez a juttatáskor nyilván nem sokat számított; ennél alighanem érdekesebb volt az, hogy Kelemen Kartal 1996-tól 1998-ig az Ifjúsági Demokrata Fórum (az MDF ifjúsági szervezete) ügyvezető elnöke volt, 1999-ben pedig a Magyar Ifjak Világfóruma Anyaországi régiójának elnökévé választották.

A Magyarok Világszövetségének (MVSZ) tagszervezetei sikeresek voltak: például Kunszentmiklóson a Kiskunsági Ifjúsági és Kulturális Egyesület (KIKE) hat irodát nyert, amelyekben egy esős napon húsz tagot tudna felsorakoztatni a vezetőség. A KIKE tagja a MVSZ-nek, valamint az Ifjúsági Demokrata Fórummal is szoros barátságot ápol. Az LB iratai szerint az egyesület képviselője az a Bodi Szabolcs, akit 1998-ban a város MDF-es alpolgármesterévé választottak.

Az MVSZ-en kívül meg kell említeni még egy országos tömörülést, a Magyar Polgári Együttműködési Egyesületet, amelynek keretében több szervezet is sikeresen szerepelt. A "polgári Magyarországért" született szervezet jelenlegi elnökségében többek között Elek István miniszterelnöki főtanácsadó, Debreczeni József publicista, Kövér László, Martonyi János, Nemeskürty István is helyet foglal. (Ez a szervezet szervezi a miniszterelnök februári vigadóbéli monológját is.) A Fiatalok Jászberényért Egyesület, a Polgári Egyesület Vásárosnaményért, a Jobb Makóért Egyesület, valamint a Hajdúnánási Szellemi Műhely is tarolt a helyi civilek között. A lista ismeretében annyit elmondhatunk, hogy a győztesek vezérkarában több önkormányzati, a helyi politikai életben fontos szereplőt találunk. A legkirívóbb eset azonban a márciusi időközi választások után újra híressé vált Dabas városa, ahol kizárólag a Dabas Fejlődéséért Integrálódók Egyesülete nyert ingatlanrészeket.

Az LB iratai szerint az alapítvány képviselője Kőszegi Zoltán.

Kőszegi Dabas város polgármestere

Ám ez ne tévesszen meg senkit: Kőszegi a Dabas Fejlődéséért Integrálódók Egyesületének színeiben nyerte el posztját.

Azt nem tudjuk, hogy Dabason mi lesz az ingatlan sorsa, az azonban biztos, hogy Hódmezővásárhelyen sakkcentrumot akar kialakítani a Radnai József Alapítvány - A Sakkozás Jövőjéért Szervezet a megnyert nagyteremből, raktárból és irodából álló ingatlanban. Az alapítvány vezetője Rapcsák András, aki 1999. október elsejéig maga is tagja volt az Országgyűlés társadalmi szervezetek bizottságának. Ennél azonban fontosabb az, hogy Rapcsák az ötödik táblán játszik Vásárhely NB II-es sakkcsapatában.

A Mozgáskorlátozottak Hajdú-Bihar Megyei Egyesülete felülvizsgálatot kér a parlamenti bizottságtól, mert a létavértesi csoportjuk által kilenc éve használt ingatlant az a Létavértesi Fitness és Szabadidősport Egyesület nyerte meg, amelynek vezetője Bertóthy Tamás, a helyi önkormányzat fideszes képviselője. Érd belterületén egy 40 milliós ingatlant kapott az az Összefogás Egyesület, amely a helyi jobboldali támogatókat egyesíti. Az Összefogás vezetője, T. Mészáros András, a Pest megyei közgyűlés fideszes elnöke. Az egyesület mellett az épületben megbújhat továbbá a Független Női Szövetség és a helyi Vöröskereszt is.

Bizottsági balhék

Az albizottság azért vigyázott a látszatra, így a vidéki ingatlanrészek nyerteseit a Magyar Máltai Szeretszolgálat vezeti, amely könyvértéken 80 millió forint értékű vagyonhoz jutott. A látszat a romaszervezetekre igaz a legjobban: a Kalyi Jag Roma Egyesület szinte egymaga reprezentálja a kisebbséget. Információink szerint az egyesület Béki Gabriella szívügye volt, aki ezt tekintette a kölcsönös jóllakatásban a saját darabnak. Ez utóbbi mondattal arra utalunk, hogy az albizottság tagjairól többé-kevésbé tudni lehetett: kiket nyomtak a pályázaton. Halász Jánost például többször is összefüggésbe hozták a Human Bridge Service Alapítvánnyal, illetve olyan debreceni szervezetekkel, amelyek a helyi szocialisták szerint túlnyerték magukat. Az albizottság fideszes elnöke elmondta, hogy mivel debreceni képviselő - természetesen "a törvényi feltételek betartása mellett" -, lobbizik a földijeiért. Halász egyébként a döntések utáni viharban arról is tájékoztatta a közt, hogy minden döntés szinte egyhangúlag született, így nem érheti szó a ház elejét. A kijelentés a Fidesz-frakció egyik termében tartott sajtótájékoztatón hangzott el, ám egy héttel később az albizottság szocialista tagja, Zuschlag János már lemondásra szólította fel az elnököt, és egy "az MSZP nem hajlandó részt venni az albizottság munkájában" mondattal befejezettnek tekintette az albizottsági működést. Példáját Béki Gabriella szabaddemokrata képviselő is követte, aki Magyar Bálint képviselőtársával együtt a múlt héten már az albizottság döntései alapján kötött törvénybe ütköző szerződések semmissé tételét kezdeményezte Polt Péter legfőbb ügyésznél.

Zuschlag János szerint a döntések "a kormánypártok zsákmányszerző politikájának újabb bizonyítékai". Halász János visszautasítja a vádakat, és a köz megnyugtatására kijelentette: ellenőrizni fogják, hogy mire használják a szervezetek a megnyert ingatlanokat. Halász ezt azért tartja fontosnak, mert így elkerülhető, hogy az egyesületek csupán pénzkereseti forrást lássanak az ingatlanokban. Az albizottság elnöke azt hangoztatja, hogy a bizottság pontos szempontrendszer alapján bírált, és többnyire teljes konszenzussal. Ennek némileg ellentmond az ellenzékiek viselkedése; de tegyük rögtön hozzá, hogy a szocialisták és a szabaddemokraták csupán a botrány kirobbanása után határolódtak el látványosan.

"Az albizottság nem mérlegelt pártpolitikai szempontokat, és azt gondolom, hogy a jobboldali csoportoknak kicsi az aránya az egészhez képest" - fejtette ki e sorok szerzőjének Halász János; vagyis a nyertesek között "nem voltak felülreprezentálva" a kormánykoalíció szellemiségéhez kötődő csoportok. Az általános védekezési retorikában helyet kap az a hivatkozás is, hogy 1997-ben a mostaninál jóval nagyobb mennyiségű és területű ingatlanokat juttattak pályázat nélkül "civil" szervezeteknek. "Akkor 334 ingatlant 165 szervezet között osztottak el a szocialisták" - mondta Halász a már említett sajtótájékoztatón.

Az albizottság a nyilatkozatok ellenére sem kerülheti el az a látszatot, hogy egy évvel a választások előtt revánsot vett a szocialistákon, és kistafírozta a hozzá közel álló csoportokat. És még mindig nincs vége: a Balaton-parti ingatlanok és a pesti ingatlanok egy része ezután jön. Például a több száz millió forintos, a Magyar Újságírók Országos Szövetsége által használt tihanyi és balatonszéplaki üdülőt is ki kell osztani. Igaz, a Fidesz PR-érzékenységét jelzi, hogy felkínálták a lehetőséget: osszák el az újságírók egymás között az üdülőket, oszt´ legyen béke és csönd, ahogy az a családi kézikönyvekben elő vagyon írva.

Barta Balázs

A törvényi szabályozás

Mozgáskorlátozottak Hajdú - Bihar Megyei Egyesülete