Inkasszózták Budapest számláját, feljelentést tesz a főváros

Központi Törvényszék
Központi Nyomozó Főügyészség

önkormányzat, gazdálkodás, adó, hatalommal való visszaélés

A szolidaritási hozzájárulás vitatott mértéke miatt indult per részeként elrendelt azonnali jogvédelem ellenére a Magyar Államkincstár 5,6 milliárd forint értékben inkasszót gyakorolt a főváros számlája felett. Ezért a fővárosi önkormányzat hivatali hatalommal való visszaélés miatt feljelentést tesz ismeretlen tettes ellen – közölte Kiss Ambrus főpolgármester-helyettes csütörtökön. Nincs illúziójuk, hogy a hivatali hatalommal való visszaélés kapcsán „objektív nyomozást folytatna le a nyomozó hatóság”, de ezt „szó nélkül nem hagyhatjuk”.

Azt mondta, hogy az államkincstár két hónapon át betartotta a bírósági döntést, azonban novemberben két hónapnyi nettó befizetés összegét leemelte. „Megítélésünk szerint ez teljesen ellentétes az azonnali jogvédelemről szóló bírósági döntéssel” – fogalmazott. A bíróság által szeptember 27-én elrendelt azonnali jogvédelem arról szól, hogy annak hatálya alatt nem lehet érvényesíteni az inkasszót, de ezt megtették. Kiss szerint ez olyan súlyos beavatkozás volt ebbe az ügybe, hogy a városvezetés indokoltnak látja a feljelentést. Ráadásul nemcsak az inkasszót hajtották végre, hanem a fővároshoz csütörtökön megérkezett a következő beszedésről szóló, ezúttal 3,87 milliárd forintot követelő levél is.

A fővárosi önkormányzat és az állam közötti perben jövő kedden tartanak tárgyalást, amelyen akár ítélet is születhet.

Kiss Ambrus arról is beszélt, hogy 68 munkavállalóval kötöttek eddig szerződést – ennek bérköltsége havi 30 millió forint –, miután a közgyűlés értelmében a fővárosi önkormányzat átmenetileg átveszi a Magyar Evangéliumi Testvérközösségnek (MET) és az Oltalom Karitatív Egyesületnek a budapesti hajléktalanellátásban dolgozó munkavállalóit.

Bejelentette azt is: január elsejétől két számjegyű béremelés lesz a főváros cégeinél, és erről a főváros költségvetésének elfogadását követően azonnal tárgyalnak majd a szakszervezetekkel.


Megkérte egy vállalkozó a rendőrismerősét, hogy ne büntessék meg bálaszállítás közben

A Debreceni Regionális Nyomozó Ügyészség három korrupt rendőrrel és egy vállalkozóval szemben emelt vádat, amiért leseftelték, hogy a vállalkozót ne büntessék meg, miközben szabálytalanul szállít szalmabálákat.

A vádirat szerint 2021 márciusában egy Hajdú-Bihar vármegyei mezőgazdasági vállalkozó azzal kereste meg a szabálysértési referensként dolgozó rendőr ismerősét, hogy tehergépkocsival a közlekedési szabályok megsértésével, – a gépjármű leengedett oldalfalai mellett – 150 darab körbálát kíván közúton a tanyájára szállítani.

A férfi azt kérte a rendőrtől, hogy segítsen neki abban, hogy amíg szabálytalanul szállítja a bálákat, járművét ne vonják közúti ellenőrzés alá és ne büntessék meg.

A megkeresett rendőr erre ígéretet tett, és cserébe jogtalan előnyként azt kérte, hogy a férfi biztosítsa számára az egyik tehergépkocsi használatát, amivel tíz köbméter földet kíván fuvarozni. A vállalkozó beleegyezett az alkuba, és másnap oda is adta a tehergépkocsit a rendőrnek.

A rendőr a bálaszállítás előtt felhívta az aznap közterületi járőrszolgálatot ellátó kollégáit, akiket megkért arra, hogy a nagy mennyiségű szalmabálát szállító járművet ne vonják ellenőrzés alá. Ezután ismerősét arról biztosította, hogy a szállítást megkezdhetik, mivel a kollégáival megbeszélte, hogy az ügyben nem lesz rendőri intézkedés.

A nyomozó ügyészség minősített hivatali vesztegetés elfogadásának bűntettével vádolja a rendőrt, és végrehajtandó szabadságvesztés büntetés kiszabását indítványozta vele szemben. A vállalkozó esetében – aki minősített hivatali vesztegetés bűntettét követte el – felfüggesztett szabadságvesztés büntetés kiszabására tett indítványt, továbbá mindkettőjük esetében pénzbüntetés kiszabását is kérte. A hivatali visszaélés bűntettét elkövető járőrökkel szemben pénzbüntetés és katonai mellékbüntetés a vádiratban indítványozott büntetés.


Brüsszel jóváhagyta, hogy a magyar állam és a francia Vinci közösen megvegye a ferihegyi repteret

Európai Bizottság
Airport Holding Tanácsadó Kft.
Budapest Airport Zrt.

Az Európai Bizottság „az európai összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján jóváhagyta, hogy magyarországi székhelyű Corvinus Nemzetközi Befektetési Zrt. és a franciaországi székhelyű Vinci Airports közös irányítást szerezzenek az Airport Holding Tanácsadó Kft. (Budapest Airport Holding) felett”. Ezt a brüsszeli testület szerda délután közölte.

A magyar állami cég és a világ egyik legnagyobb reptér-üzemeltetőjének számító francia társaság november 20-án tett közös bejelentést az Európai Bizottságnál egy tervezett összefonódásról. Az internetre feltöltött dokumentum szerint a két fél közös irányítást szerez majd az Airport Holding Tanácsadó Kft.-ben, amelynek feladata a budapesti repülőtér működtetése lesz (ez a kft. a kizárólagos tulajdonosa a repteret üzemeltető Budapest Airport Zrt.-nek). A bejelentés szerint az összefonódásra részesedés-vásárlás útján kerülne sor, vagyis a magyar és a francia cég kivásárolja a kft.-ből annak többségi német tulajdonosát, a kanadai kézben lévő német AviAlliance GmbH-t.

A Bizottság most azt közölte: megállapításuk szerint a tervezett összefonódás nem vet fel versenyjogi aggályokat, mivel a felek nem ugyanazon a piacon vagy vertikálisan összekapcsolt piacokon vannak jelen. A tervezett ügyletet a Bizottság egyszerűsített összefonódás-ellenőrzési eljárás keretében vizsgálta meg, az ügyről további részleteket itt közölt.


Minden forint jó helyre: 230 millió forintot ad az Ákosról szóló dokumentumfilmre a Nemzeti Filmintézet

Szinte hibátlan címmel – Ember maradj: Ákos –, a Nemzeti Filmintézet 228,515 millió forintos támogatásával készül dokumentumfilm Kovács Ákosról, amit majd 2025-ben mutathatnak be, írja az NFI közleménye. A filmet az a Kriskó László írja és rendezi, aki legutóbb az Aranybullán és a Most vagy soha! Petőfi-filmen dolgozott.

„Az alkotók célja, hogy a színpadról és a képernyőkről ismert előadóművésszel együtt az embert is bemutassák, az álmodozót, a kreátort, akinek sorai, dalai még azoknak a lelkébe is beleégtek, akik kevésbé szeretik” – írják az „ambiciózus portréfilmről, ami részben fikciós visszatekintés lesz, megjelenítve Ákos gyermekkorát, fiatalságát a rendszerváltás Magyarországán és első átütő sikereit is”.

Az NFI 250 millió forinttal támogat egy másik dokumentumfilmet is, ami a DAC-ról, Dunaszerdahely 1904-ben alapított sportklubjáról szól. A film bemutatja, hogy „mit jelent ma felvidéki magyarnak lenni, mit jelent a Felföldön élőknek egy magyar focicsapat”. A DAC című dokumentumfilm forgatása tavasszal kezdődik, és a film várhatóan az év végén lesz látható, rendezője a Blokádot is készítő Tősér Ádám, producere az elképesztően sikeres, a Fidesz-frakció ülésein is részt vevő Lajos Tamás.

Az NFI a januári döntéssel az Erdő című cseh-szlovák-magyar-lett koprodukciós filmdráma gyártását is támogatja 70 millió forinttal.


Milliós támogatásokat kap a Mi Hazánk Mozgalom online lapját kiadó alapítvány

Mi Hazánk
Innovatív Kommunikáció Alapítvány

támogatás, pályázat, ingatlan, önkormányzat

Milliós állami támogatásokat kap a Mi Hazánk Mozgalom online lapját, a Magyar Jelent kiadó Innovatív Kommunikáció Alapítvány, derítette ki a Kétfarkú Kutya Párt.

Az ásotthalmi önkormányzat tulajdonában lévő ingatlanba bejegyzett alapítvány összesen 21 820 000 forintra pályázott sikeresen a Nemzeti Együttműködési Alapnál. A párt összegyűjtötte, hogy az elmúlt évek során milyen támogatásokat kapott a civil szervezet:

2015: működési támogatás 1 100 000 forint.

2016: IV. Rózsa Sándor fesztivál 1 250 000 forint, működési támogatás 1 500 000 forint.

2017: Rózsa Sándor Népe című havilap kiadása 1 500 000 forint, működési támogatás 1 950 000 forint.

2018: Alapítványi honlap szakmai tartalmának fejlesztési támogatása 1 350 000 forint, működési támogatás 1 900 000 forint.

2020: az alapítvány komplex működési és szakmai programja 3 120 000 forint.

2021: Ásotthalom, Jókai utca 4. ⅖ tulajdonrész vásárlása Ásotthalom önkormányzatától 6 000 000 forint.

2022: Összevont támogatási kérelem 150 000 forint, magyar falu civil program 2 000 000 forint.

Ezek között kiemelkedő, hogy ingatlan tulajdonrészt vásárolt meg az önkormányzattól a Magyar Jelen kiadója hatmillióért, aminek teljes költségét közpénzből fizethették ki a Magyar Falu Program támogatásának köszönhetően. Ezt a döntést Ásotthalmon volt polgármesterként a pártelnök Toroczkai László hozta meg egy személyben, a vészhelyzet miatti jogköréből fakadóan.

A Magyar Jelen címlapja kedd délelőtt:


A Fidesznél nem merült fel a választási csalás gyanúja, a Gattyán- és a Gődény-pártoknál igen

Normális Élet Pártja
Megoldás Mozgalom (MEMO)
Munkáspárt

Bp. VII. kerület
Budapest
Bp. VI. kerület

Gattyán György
Gődény György
Rétvári Bence
Oláh Lajos

A Gődény György nevéről ismert Normális Élet Pártja (NÉP) részéről 1 főt okirat-hamisítás, a Gattyán György-féle Megoldás Mozgalom részéről 2 főt választás rendje elleni bűntett megalapozott gyanúja miatt hallgatott ki a Budapesti Rendőr-főkapitányság – derült ki Rétvári Bence belügyi államtitkár egy írásbeli válaszából.

A 2022-es országgyűlési választások kapcsán 37 személyt hallgattak ki tanúként Teréz- és Erzsébetvárosban. Ez a DK-s Oláh Lajos kérdéseire derült ki, aki a két városrészben felmerült választási csalásról kérdezte a belügyet.

Rétvári azt írta, továbbra is nyomoznak az egyes ajánlók egyik szervezettől másik jelölő szervezethez kerülésének ügyében. A NÉP és a Megoldás esetében hallgattak ki 3 személy gyanúsítottként, a Munkáspárt esetében még nyomoznak. A Fidesz-KDNP ajánlóívein azonban nem találtak hamis aláírást. Azzal kapcsolatban is nyomoznak, hogy a Munkáspárt szerezhetett-e megtévesztéssel aláírásokat.

A Megoldás ívein 15, a NÉP-én 40, a Munkáspárt-Igen Szolidaritás Magyarországért Mozgalomén 9 aláírásnál állapították meg, hogy nem a név tulajdonosától származnak.

Munkáspárt - Igen Szolidaritás Magyarországért Mozgalomén


Hadházy: Temérdek pénz verseny nélkül egy dubaji cégnek

Jövőre Oszakában lesz a világkiállítás, sámándobbal egyelőre nem készülünk, de 20 milliárd forintos pavilonépítési megbízással az új kormánykedvenc zuglói monstrumépítő Bayer Constructnak, valamint a 2025. évi Oszakai Világkiállításon történő magyar megjelenés előmozdításával kapcsolatos diplomáciai feladatok miniszteri biztosával igen.

És további nettó 795,7 millió, bruttó bő egymilliárd forintos megbízási szerződéssel is, amit egy mérnökiroda és egy rejtélyes dubaji cég kaphat – vette észre Hadházy Ákos független parlamenti képviselő az Európai Unió közbeszerzési lapjában.

„Ezt a temérdek pénzt egy ismeretlen DUBAJI CÉGNEK adjuk, »természetesen« valódi verseny nélkül (...) A kisebbik részét (216) milliót) a Consultant Mérnökiroda kapja, a nagyobb részét (majdnem 580 millió forintot) viszont egy titokzatos, az Egyesült Arab Emirátusokban bejegyzett cégnek, a Ramerset International FZE-nek adják, »komplex gazdaság- és üzletfejlesztési, valamint turizmusfejlesztési feladatok ellátására«”

– írja a Facebookján a képviselő. A Consultant egy XI. kerületben lévő, 1993 óta működő mérnökiroda, egy nagy múltú műszaki cég, az Unitef és egy magyar magánszemély tulajdonában van, árbevétele az elmúlt években 60-120 millió forint között mozgott, 2019 óta minden évben néhány milliós adózott nyeresége van.

A Ramerset viszont valóban nagyon rejtélyes cég, ha nem is pont dubaji. A honlapja olyan, mintha egy nem túl tehetséges programozó vagy nem túl kreatív dizájner vizsgamunkája lenne, aki ráadásul a tartalmat lorem ipsumok helyett üzleti bullshitekből másolná ki. Legalábbis több bekezdés rövidítésével, de szó szerinti fordításokkal ezt a bemutatkozást kaptuk: „A Ramerset International pénzügyi vízióval és innovatív törekvésekkel támogatja közösségeinket és vállalkozásainkat, stratégiai megközelítést alkalmaz a működésében, a diverzifikációra és a körültekintő kockázatkezelésre összpontosítva”.

A cég kontaktjai sem túl bizalomgerjesztőek, van két email-cím, de az egyik email-címben szereplő névre egyetlen találat kaptunk (egy mérnök a Chevronnál, az Egyesült Államokban), de még mindig eggyel több, mint amit a másikra.

Frissítés: ha LinkedInen magára a cégnévre keresünk, két találatot is kapunk. Eszerint 2016 májusa óta Révész Barnabás a cég vezérigazgatója, míg Peter Mikulak 2021 októbere óta üzletfejlesztési tanácsadó a Ramersetnél. Révész emellett a LinkedIn-profilja szerint Libéria kormányának ENSZ-tanácsadója is 2018 márciusa óta, míg Mikulak többek között a Digitális Jólét Nonprofit Kft.-nél dolgozott.

A céghez mindezek mellett van egy postafiókcím, ami ha nem is dubaji, de annak közelében lévő üdülőtelepülésen található, itt ni:


Az Államkincstár szerint jogszerűen inkasszózták a főváros pénzét

Fővárosi Ítélőtábla
Fővárosi Törvényszék

Nem volt jogi akadálya az inkasszónak a Magyar Államkincstár szerint, így jogszerűen emeltek le 5,6 milliárd forintot Budapest számlájáról – írja az állami szervezet közleménye.

Csütörtökön derült ki, hogy a Magyar Államkincstár 5,6 milliárd forint értékben inkasszót gyakorolt a főváros számlája felett. Mindez a szolidaritási hozzájárulás vitatott mértéke miatt indult per folyománya. A pert a Magyar Államkincstár (MÁK) ellen indította az önkormányzat, amiért pár év alatt 5 milliárdról 58 milliárd forintra emelték a szolidaritási hozzájárulás összegét. A főváros azt szeretné elérni, hogy a bíróság mondja ki, hogy a költségvetési törvény, ami alapján az államkincstár elvonná a szolidaritási hozzájárulást, nincs összhangban az Alaptörvény passzusaival, mert az önkormányzatok állami normatívájánál nagyobb összeget vonna el Budapesttől. A városvezetés azonnali jogvédelmet is kért a bíróságtól, amit meg is kaptak, így az elmúlt hónapokban nem vont el pénzt a MÁK a számlákról. Egészen csütörtökig.

Péntek reggel Karácsony Gergely már a pénzügyminiszter távozását követelte, mert jogszerűtlennek tartja a döntést: „ Jogerős bírósági döntés mondta ki, hogy a kormány nem vehet le több pénzt a főváros számlájáról. Épp eleget fizettünk már, a bíróság pedig kimondta, hogy a fővárosi közszolgáltatások további zavartalan működése előrébb való, mint a jogilag is vitatott kormányzati sarc kifizetése. Ehhez képest az államkincstár újabb 5,5 milliárdot inkasszált a számlánkról.

Ez egyszerű lopás, és hatalommal való visszaélés, amiért Varga Mihály pénzügyminiszter a felelős!

A főpolgármester szerint tehát az azonnali jogvédelem biztosítaná azt, hogy a per lezárultáig nem férhet hozzá Budapest számláihoz a MÁK. Az állami szervezet sajtóközleménye azonban cáfolja Karácsony Gergelyt. Azt írják, csupán a másodfokú eljárást lezáró végzés közléséig élt a jogvédelem.

A Fővárosi Ítélőtábla 2023.10.17.-én közölte a Kincstárral a másodfokú eljárást lezáró végzését – melyben az elsőfokon eljárt Fővárosi Törvényszéket az eljárás lefolytatásra kötelezte – , így az azonnali jogvédelmet biztosító ideiglenes intézkedés hatálya azzal a nappal megszűnt – fogalmaznak.

Szerintük ettől az időponttól kezdve nem volt jogi akadálya annak, hogy amennyiben Budapest Főváros Önkormányzata önként nem tesz eleget a jogszabályon alapuló adófizetési kötelezettségének, a Magyar Államkincstár beszedési megbízást nyújtson be.

A városvezetés tájékoztatásában csütörtökön ehhez képest az szerepelt, hogy a fővárosi önkormányzat és az állam közötti per még zajlik, jövő kedden tartanak tárgyalást, amelyen akár ítélet is születhet. Erről az ellentmondásról kérdeztük a Fővárost, pár órán belül ígértek tájékoztatást.


Lábatlani mészgyártó cégnél kamatoztatta volna találmányát Schadl György

Schmidt-Kovács Béla
Tóth Erzsébet
Süli János
Kovács Pál
Morvai Attila
Palkovics László

Calmit Hungária Kft.
Innovációs és Technológiai Minisztérium

Tanúmeghallgatással folytatódott a Schadl-Völner-büntetőper.

A tárgyalásra Schadl György sebészi maszkban és vezetőszáron, Völner Pál civilben érkezett.

Eredetileg két tanú tett volna vallomást, de a 11 órára idézett betegség miatt nem jött el, így csak Schmidt-Kovács Bélát, a Calmit Hungária Kft. ügyvezetőjét hallgatta meg a bíróság.

A tanút az ügy egyik, paksi atomerőmű fejlesztéséhez is kapcsolódó mellékszálában idézték be.

Schmidt-Kovács elmondta, hogy 1996 óta ügyvezetője az égetett mészgyártással foglalkozó lábatlani cégnek, és a vádlottak közül csak a szomszédos településen élő Völnert ismeri, körülbelül 20 éve. Személyesen 2012-14 környékén találkozott először a volt politikussal.

Rendszeresen beszélgettek Völnerrel a cég helyzetéről is. Egy 2021-es alkalommal arról is beszélt az államtitkárnak, hogy magasak az energiaköltségeik, ekkor említette neki Völner, hogy van egy találmány, amely alternatívát jelenthet számukra.

Ezután Schmidt-Kovács egy kollégájával meglátogatott két feltalálót Érden, ahol megnézték az autóba szerelt hidrogénfejlesztő cellát. Dr. Tóth Erzsébet bíró rákérdezett, honnan tudták, hogy Érdre kell menniük, de erre a tanú azt válaszolta, hogy nem emlékszik.

Schmidt-Kovács az érdi találkozó után telefonon beszélt Völnerrel, akinek elmondta, hogy kétséges, a találmányt tudják-e alkalmazni a lábatlani cégnél. Ez csak a fejlesztés után derülhet ki.

A feltalálók, vagyis Schadl munkatársai korábban egy prezentációt is tartottak a találmányról a Calmit Hungária lábatlani telephelyén. A bíró kérdésére Schmidt-Kovács elmondta, ezen a találkozón nem merült fel Schadl neve a finanszírozással kapcsolatban. Viszont egyszer beszélt telefonon Schadllal, akinek telefonszámát vagy a feltalálóktól vagy Völnertől kapta meg.

A bíró később felolvasta a lehallgatott telefonbeszélgetés leiratát. Schmidt-Kovács azt mondta, szerinte az ott elhangzottak teljesen fedik azt, amit vallomásában elmondott.

Schmidt-Kovács elmondta, szóba került az is, hogy a cella fejlesztése pályázat tárgya lehetne, viszont ez végül sosem valósult meg. Az esetleges pályázatról a feltalálókkal és Völnerrel is beszélt. Schmidt-Kovácsot később megkereste két férfi a pályázatírással kapcsolatban. Velük személyesen is találkozott Lábatlanban, de arra nem emlékszik, ki küldte őket, és mit akartak pontosan.

A bíró többször is rákérdezett, hogy elhangzott-e Süli János, Paks-ügyi tárca nélküli miniszter vagy Kovács Pál paksi kapacitásért felelős államtitkár neve a találmánnyal kapcsolatban. Schmidt-Kovács viszont mindegyik alkalommal azt válaszolta, hogy egyikük neve sem került szóba.

Schadl a tanúmeghallgatás után észrevételként elmondta, hogy azért jött nekik jól lehetséges üzletfélként a Völner által ajánlott Calmit Hungária Kft., mert tesztterepre volt szükségük. A bíró ezután félbeszakította Schadlt, mert szerinte ugyanarról beszélt, mint a korábbi tárgyalási napokon, ezért felszólította, hogy a vádirat helyett a tanú vallomására reagáljon.

A tárgyalóteremben ekkor már tapintható volt a feszültség, a védelem és a bíró között percekig emelt hangon folyt a párbeszéd. Schadl egyik ügyvédje, Morvai Attila például azt mondta, nyilván a saját hibája, hogy nem csinált Schadlból professzionális vádlottat.Schadl pedig felzaklatva kijelentette, hogy nincs több észrevétele, mert „megértette, hol a helye". Völner és a harmadik rendű vádlott észrevételeinek meghallgatása után viszont meggondolta magát, és pár mondatot még szólt a bírósághoz.

Schadl és Völner neve azért kapcsolódik a találmányhoz, mert a vád szerint Völner vállalta, hogy Schadl cégére az Innovációs és Technológiai Minisztériummal kiírat egy pályázatot, és elintézik, hogy azt elnyerje a vállalat. Schadl cége egy vízüzemű motoron dolgozott, ami az elképzelések szerint a paksi atomerőműben is hasznosítható lett volna.

Az ügyészség szerint Völner Palkovics László és Süli János volt minisztereket is próbálta rávenni, hogy segítsék a Schadlhoz köthető motort pályázati pénzhez jutni. Sülit múlt héten hallgatta meg tanúként a bíróság.

A perben Schadl, a végrehajtói kar korábbi elnöke, és Völner, korábbi igazságügyi államtitkár a két fő vádlott. A vádirat főszála szerint Schadl több alkalommal kenőpénzt fizetett Völnernek, hogy az államtitkár az általa preferált végrehajtókat nevezze ki. Tőlük aztán sokszor az osztalékuk 100 százalékát szedte el, így közel egymilliárd forintnyi illegális jövedelemhez jutott. Schadlre tíz, Völnerre nyolc év börtönt kért az ügyészség.

A per februárban kezdődött előkészítő tárgyalásokkal, az első rendes tárgyalást pedig májusban tartották.

A szerteágazó ügynek eredetileg 22 vádlottja volt, de tízen beismerték a bűnösségüket, így őket május elején el is ítélték. Hét megvádolt végrehajtóból hatan mindent bevallottak, ezzel gyengítve Schadl pozícióját. A bűnösségüket beismerő vádlottak mind felfüggesztett börtönt kaptak, de többen fellebbeztek. Cs. Éva volt az egyetlen végrehajtó, aki tagadta a bűnösségét, vele szemben tovább folyik az eljárás.


Kapott 7,5 milliárdot az államtól, Seszták exminiszter felavatta, két év múlva bedőlt a kisvárdai csigafeldolgozó

Magyar Export-Import Bank (Eximbank) Zrt.

Seszták Miklós
Hadházy Ákos
Kötél Bernadett

„2019-ben még maga Seszták Miklós mutyiügyi miniszter, Kisvárda korlátlan ura adta át a Bourgogne Gastronomie Kft. új üzemét. 2021-ben aztán a cég csődvédelmet kért, 2022-ben pedig elrendelték a felszámolását. A Külügyminisztérium szűkszavú válaszából kiderül, hogy ők már 2021-ben felmondták a támogatási szerződést. Viszont úgy tűnik, futnak a pénzük után, hiszen a 2,5 milliárd forint megtérülését a felszámolástól és egy ingatlan eladásától remélik” – ezt Hadházy Ákos független képviselő írta Facebook-posztjában, amiben a kisvárdai csigafeldolgozó üzem csődjével foglalkozik.

Hadházy azt írja, „a külügy 2,5 milliárd forint támogatást, az állami Eximbank pedig még nagyjából 5 milliárd forint hitelt” adott a csigabizniszre, „de a végén mégis csődbe ment az egész”.

A csigafeldolgozó beruházás 6,5 milliárd forintból valósult meg, amihez az állami Eximbank biztosított 4,8 milliárd forintos hitelt, de az mfor.hu szerint nem ez az egyetlen bejegyzett zálogjog a cégnél. Úgy tudják, a Bourgogne Gastronomie Kft.-nél már 2019-ben jelentős, 7 milliárd forintos adósság halmozódott fel, de a 2020-as állapotáról egyelőre semmit sem tudni, mert a cég nem adta le a tavalyi évről szóló beszámolóját. Az mfor.hu korábban azt írta, a csigafeldolgozó beruházás 6,5 milliárd forintból valósult meg, amihez az állami Eximbank biztosított 4,8 milliárd forintos hitelt.

A független képviselő szerint „külön kérdés, hogy mi a helyzet az Eximbank hitelével”, de szerinte „az a kérdés viszont már csak költői, hogy miért kell a magyar kormánynak milliárdokkal támogatnia mindenféle őrült ötletet és reménytelen vállalkozásokat”.

Az Opten szerint a Bourgogne Gastronomie valóban felszámolás alatt áll, az Eximbanknak pedig tényleg van zálogjoga a cégen. A társaság 2022 óta a NAV feketelistáján is szerepel, 2020 óta nem készített céges beszámolót, abban az évben 1,6 milliárdos árbevétellel 948 milliós adózott veszteséget hoztak össze, és 10 milliárd fölött voltak a kötelezettségeik. A cég tulajdonosa egyébként egy zalaszentgróti magánszemély, Kötél Bernadett, illetve egy zalaszentgróti székhelyű, szintén felszámolás alá került, francia tulajdonú cég (amely tulajdonosa és a zalaszentgróti magánszemély között családi kapcsolat lehet a nevek alapján).

Seszták Miklós egyébként az éticsiga-feldolgozó üzem 2017-es alapkőletételén azt mondta, „a 12 ezer négyzetméteres, korszerű üzem 300 új munkahelyet teremt a régióban”.


Korrupció gyanúja is felmerül a négy éve életveszélyes egri Garzonháznál

Habis László
Mirkóczki Ádám
Szedlák Zsolt
Szarvák Zsolt
Oroján Sándor

Szűcs Tamás
Tomasik Attila
Spisák György
Jánosi Zoltán
Szalóczi Géza
Habis László
Fodor András

állami/önkormányzati szerződések, átláthatóság, építőipar, ingatlan, közbeszerzés, önkormányzat, túlárazás

2019-ben mondta ki először szakvélemény, hogy életveszélyes az egri Garzonház korlátrendszere.
2022-ben a városi vagyonkezelő cég egy előtetőt építtetett az épület elé, miután a hatóság azonnali beavatkozásra kötelezte az önkormányzatot.
A helyi DK és MSZP szerint a munkát egy NER-közeli cég végezte, korrupciógyanús módon, a városvezetés pedig elhallgatta az ügyet.
Az önkormányzat azt ígéri, októberben elindulhat a korlátrendszer felújítása.
A vagyonkezelő cég pedig a munka elhúzódása miatt büntető feljelentést tervez tenni.
Liftaknákat és lépcsőházakat rejtő szigorú tornyaival a berlini Olimpiai Stadiont idézi az egri Garzonház. A szocialista építészet brutalista vonalát követő, háromosztatú, rózsaszínre festett épület elsőként üdvözli a belváros felől érkezőket a helyiek által csak Cseboxnak nevezett Felsővárosban.
A Garzonház 196 lakásában közel 500-an élnek. Az önkormányzat maximum 5 évre ad itt bérbe lakásokat olyan 40 éven aluliaknak, akik saját tulajdonú ingatlanra gyűjtenek. Az épülethez közelebb érve fa állványzatot, balesetveszélyre figyelmeztető feliratot és piros-fehér elkerítő szalagot látni.

„Életveszélyes a korlát? Nem tudtam” - ezt már egy fiatal nő válaszolja, amikor a repedezett sárga üvegre mutatva kérdezem a függőfolyosón.

Töredezett üveg a Garzonház függőfolyosóján
 Töredezett üveg a függőfolyosón Fotó: Molnár Kristóf/444
Pedig a korlátrendszer tényleg életveszélyes. Ezt először egy 2019-ben készült szakértői vélemény állapította meg. A kialakítás eredetileg konstrukcióhibás, az üvegtáblák letörése életveszélyt jelenthet, az állapotromlás pedig gyorsul, ezért új korlátrendszer megépítését javasolta a szakértő. Erre azonban a mai napig nem került sor.
Közbeszól a hatóság
A Garzonházat 2014-2015-ben, még az előző, fideszes városvezetés alatt újították fel. Kicserélték a nyílászárókat, hőszigetelési munkákat végeztek az épületen, viszont a - már akkor is rossz állapotban lévő - korlátrendszerhez nem nyúltak. A 2019-es önkormányzati választáson nyertes Mirkóczki Ádám-féle városvezetés így ezt a problémát megörökölte.

A Garzonház ügyében 2020-ban történt előrelépés, amikor elkészült a műszaki tervdokumentáció, mely krómacélból építette volna meg a korlátrendszert.

A kivitelezés azonban nem indult el, a problémáról pedig két évig senki sem beszélt nyilvánosan.

Az üggyel 2022 nyarán kezdtek újra foglalkozni, miután új vezérigazgatója lett az önkormányzat vagyonkezelő cégének, az EVAT Zrt.-nek. Szűcs Tamás megrendelte a 2019-es szakvélemény felülvizsgálatát, mely megerősítette, hogy a korlátrendszer életveszélyes. Szűcs állítása szerint ezután Mirkóczkihoz fordultak, hogy tűzze a közgyűlés napirendjére az ügyet, de a polgármester nem reagált a megkereséseikre, ezért a képviselők segítségét kérte.

A Garzonház téma lett a városházán és a helyi sajtóban is, az EVAT pedig ősszel körbekerítette a függőfolyosók alatti füves részt, mondván, életveszélyes oda belépni. Októberben az Építésügyi Hatóság is helyszínbejárást tartott, mely után megállapította, hogy a korlátrendszer baleset- és életveszélyes. A hatóság november 16-án kötelezte az önkormányzatot a helyzet azonnali rendezésére.

Az EVAT november 21-én ajánlatot kért öt építőipari cégtől egy - közvetlen baleset- és életveszélyt elhárító - előtető megépítésére. Egy héttel később a legalacsonyabb, kicsivel több mint nettó 8,5 milliós díjat kérő Kőkút Kft.-t választották ki a munkára. Az előtető december 16-ára készült el.
A két megépített előtető egyike
 A két megépített előtető egyike Fotó: Molnár Kristóf/444
Az egri közgyűlés november 24-én tárgyalta az ügyet. A maratoni, több mint 13 órás ülésen az azóta partvonalra került Oroján Sándor, akkori Fidesz-frakcióvezető 400 millió forintot akart elkülöníteni a város 2023-as költségvetéséből a Garzonház felújítására, végül 150 milliót szavaztak meg a képviselők.

Viszont Farkas Attila MSZP-s alpolgármester módosítóját, mely az EVAT egyik ingatlanjának értékesítéséből befolyt összeget fordította volna a korlátfelújításra, leszavazták a fideszes és a velük együttműködő ellenzéki képviselők.

Korrupciógyanús előtető
A Garzonház ügyében egészen augusztus 19-éig megint csend volt. Egy nappal a nemzeti ünnep előtt viszont Balla Péter, a DK új választókerületi elnöke és Tomasik Attila, helyi MSZP-elnök közleményben vádolta az EVAT-ot korrupcióval, a városvezetést pedig évek óta tartó semmittevéssel és az ügy elhallgatásával.

Szerintük az EVAT által bő 10 millió forintért elkészíttetett előtető piaci áron csak 3 millió forintba került volna,ráadásul a meghívott cégek mind egy NER-közeli helyi üzletemberhez, Szedlák Zsolthoz kötődtek. Azt írták, Mirkóczki polgármester és Spisák György aljegyző szándékosan elhallgatták a korrupciógyanús ügyet az egriek elől.

Elsőre furcsának tűnhet, hogy egy ellenzéki vezetésű város cége miért szerződne NER-közeli vállalkozókkal. Tudni kell viszont, hogy miután 2022 februárjában összeállt a helyi Fidesz-frakció és négy ellenzéki képviselő, az új közgyűlési többség leváltotta az EVAT vezetését is. Az igazgatótanácsba fideszes jelöltek mellett beültek ellenzékiek is, így többek között Jánosi Zoltán, a Momentum helyi elnöke és Szalóczi Géza, a baloldal 2014-es egri polgármesterjelöltje is. Ekkor lett Szűcs is vezérigazgató.

Az EVAT „átfordítása” óta nyílt háborút folytat egymással a cég és a városvezetés, Mirkóczkiék több alkalommal is feljelentették a vagyonkezelőt. Az egyik emlékezetes ügy a „kanapé-botrány” volt, amikor az EVAT egyik cégének fideszes támogatással kinevezett ex-MSZP-s vezetője 900 ezer forintért rendelt kanapét az irodájába, ahová viszont a régi kanapéját tette be, miközben az új bútor eltűnt.

Az előtető megépítését a Kőkút Kft. nyerte el. A cég papíron nem köthető Szarvák Zsolthoz, viszont Balláék és a városvezetés is azt állítja, a Kőkút Szarvák és Oroján Sándor, fideszes önkormányzati képviselő baráti körének kezében van. A városvezetés szerint ez a baráti kör nyerte szinte az összes építőipari megbízást a fideszes Habis László polgármestersége alatt, az EVAT „átfordítása” után pedig újra pozícióba kerültek.

Tomasik azt állítja, az előtetőt maximum 3,5 millió forintból el lehetett volna készíteni. A civilben építési vállalkozóként dolgozó MSZP-s szerint „három embernek egy délelőttnyi munka” lenne a projekt. Az előtetőt mi is megtekintettük a helyszínen, és laikusként elképzelhetőnek tartjuk, hogy a projektet tényleg túlárazták.

Balesetveszélyre figyelmeztető szalag a Garzonház előtt
 Balesetveszélyre figyelmeztető szalag a Garzonház előtt Fotó: Molnár Kristóf/444
Balláék közleményükben a városvezetést azzal vádolták, hogy szándékosan hallgatták el az ügyet, amelynek részleteiről már hónapok óta tudtak. Mirkóczkiék szerint ők többször kérték az EVAT-ot az árajánlatok és a szerződés átküldésére, viszont a dokumentumokat csak június 2-án kapták meg a cégtől. Spisák és Tomasik ezután beszélt is az ügyről, utóbbi ekkor mondta az aljegyzőnek, hogy szerinte túlárazták a projektet.

A találkozó után eltelt két és fél hónapban sem a városvezetés, sem Balláék nem hozták nyilvánosságra az ügyet. Balláék azt állítják, bizonyítékokhoz kellett jutniuk, a városvezetés pedig arra hivatkozik, saját szakértővel akart kontroll-értékbecslést készíttetni.

Októberben elkezdődhet
A közlemény kiadása után viszont felgyorsultak az események. Megkeresésünkre azt írta az EVAT vezérigazgatója, hogy az előtető ügyében elrendeltek egy belső vizsgálatot, melynek befejezéséig nem közölnek információkat a projekttel kapcsolatban. A korlátrendszerrel kapcsolatban pedig azt közölte, az EVAT február elejére kiválasztotta a tervezőt, melyről értesítette az önkormányzatot is. Szerinte a városvezetés azóta nem válaszolt nekik, és más intézkedésről sem tájékoztatta a vállalatot.

A késlekedést a városvezetés azzal indokolta, hogy a közbeszerzési eljárás elhúzódott, ezért a javítási munkára kiszabott határidő két hónapos hosszabbítását is kérték a hatóságtól. A közvetlen baleset- és életveszély viszont szerintük elhárult az előtető megépítésével.

Azt ígérték, a közbeszerzés egy hónapon belül lezárul, a kivitelezési munka pedig októberben elkezdődhet.Az előtető ügyét pedig egy műszaki területen dolgozó kollégájukkal vizsgáltatják. Azt ígérték, ha igazolódik a gyanújuk, hűtlen kezelés miatt feljelentést tesznek.

De ki a felelős?
Mivel már 2019-ben szakértő állapította meg, hogy életveszélyes a korlátrendszer, jogosan merül fel a jelenlegi városvezetés felelőssége az ügyben. Különösen az érthetetlen, hogy a 2020-as tervek elkészítése és a 2022 őszi hatósági vizsgálat között miért nem történt semmi előrelépés az ügyben.

A városvezetés ezzel kapcsolatban azt mondta, a kivitelezés azért nem tudott két év alatt elindulni, mert a megemelkedő építőanyagárak miatt nem volt rá elegendő költségvetési forrás. Új műszaki tartalommal új terv készítésére volt szükség, a drágább krómacél helyett olcsóbb szénacél alkalmazásával.

Az EVAT-vezérigazgató Szűcs viszont azt állítja, az önkormányzatnak 2020-ban rendelkezésre állt a forrás,ezt a tényt pedig az alpolgármester is megerősítette az EVAT akkori vezetésének. A következő szűk egy évben ha lassan is, de folyt az ügyintézés, viszont Fodor András EVAT-vezérigazgató 2021-es távozása, és - a jelenleg a Polgármesteri Hivatalban dolgozó - Juhász Éva érkezése után teljesen leállt a folyamat. Szűcs szerint Juhász regnálása alatt semmilyen intézkedés sem történt az életveszély elhárítása érdekében, sőt elődje az átadás-átvételnél fel sem tüntette a Garzonház problémáját, mint megoldandó ügyet.

Az egri Garzonház
A városvezetés emellett arra is hivatkozott, hogy a korlátrendszer rendbehozatala a Garzonházat kezelő EVAT feladata lenne. Szerintük a céggel fennálló szerződésük az EVAT-ot kötelezi az ilyen típusú munkákra, ráadásul a cégnek nagyjából 100 millió forint áll rendelkezésre a költségvetésében karbantartásra és felújításra.

Szűcs elismerte, hogy kaptak felújítási és karbantartásra forrást az önkormányzattól, viszont szerinte 2020 óta az általuk igényelt minimális összegnél is kevesebbet. 2022-ben például a kért összeg kevesebb, mint felét folyósították nekik. A biztosított keretből ezért nem tudták megvalósítani a korlátrendszer cseréjét, pláne nem úgy, hogy további ezer kezelt ingatlannál is van karbantartási kötelezettségük.

Szűcs emellett azt írta, ügyvédeik szerint a Garzonház ügyében történtekkimeríthették a foglalkozás körében elkövetett gondatlan veszélyeztetés, illetve a hűtlen/hanyag kezelés tényállását.Utóbbit amiatt, mert az életveszély elhárítását biztosító műszaki beavatkozás költsége többszörösére emelkedett az eltelt idő alatt. Az EVAT emiatt büntető feljelentést tervez tenni ismeretlen tettes ellen.


Egy eleve rossz rendszer, teljesen kiüresítve: nyilvánosak a képviselői vagyonnyilatkozatok

Rogán Antal
Kósa Lajos
Szijjártó Péter
Orbán Viktor
Lévai Anikó

K-Monitor
Országgyűlés
Európai Parlament
Lakmusz
Integritás Hatóság
Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV)
24.hu
Miniszterelnöki Kabinetiroda

vagyonosodás, háttér, átláthatóság, törvényalkotás, integritás hatóság

Január 31-e éjszakája sok éven át jelentős esemény volt a szerkesztőségek életében: ekkor kerülnek ki a parlament honlapjára a képviselői vagyonnyilatkozatok, ezért az újságírók éjszakába nyúlóan böngészték a kézzel kitöltött, kereshetetlenre beszkennelt pdf-eket, hogy lássák, mennyi bevétele volt a találmányából Rogán Antalnak, vagy vett-e új motort Kósa Lajos.
De az elmúlt időszakban világossá vált, hogy az évről évre tovább lazított vagyonnyilatkozati rendszernek már tényleg semmi értelme nincsen. Hogy a korábbi rendszerrel mi volt a baj, arról két éve hosszabban is írtunk, de elég talán csak arra gondolni, hogy az ország miniszterelnöke úgy írhatta be éveken át szemrebbenés nélkül, hogy alig pár százezres vagy pár milliós megtakarítása jött össze, hogy tágabb környezetében közben lassan mindenki milliárdossá vált.
Az évtizedeken át meghatározó rendszer legnagyobb hiányosságait a napokban a K-Monitor is összeszedte:
Nem megfelelő a vagyonnyilatkozatok tartalma, számtalan információ hiányzik, ami szükséges volna ahhoz, hogy valós képet adjon egy képviselő / döntéshozó és környezete vagyoni helyzetéről.
Hiába nyilvánosak, mégsem átláthatóak a nyilatkozatok, mivel gyakran kézzel írtak, korábbi verziókkal nehezen összevethetőek, kimutatások elkészítésére alkalmatlanok, ráadásul nem hozzáférhető a családtagok nyilatkozata sem.
A sajtón kívül valójában senki sem ellenőrzi a nyilatkozatok tartalmát, bár hivatalosan az Országgyűlés Mentelmi Bizottsága foglalkozik ezzel, a képviselők vagyonosodásának sem megy senki utána.
Nem léteznek valódi szankciók arra az esetre, ha például a sajtó munkájának köszönhetően kiderül, hogy valaki hibásan töltötte ki a vagyonnyilatkozatát.
De ezt az eleve nem túl hatékony, semmiféle elrettentő erővel nem rendelkező rendszert (ami legalább arra alkalmas volt, hogy az újságírók munkájának köszönhetően egy-két politikusnak okozzon pár kellemetlenebb napot) 2022 nyarán teljesen elkezdte átszabni a fideszes többség.

Első lépésként bevezették az Európai Parlament szintén sokat kritizált rendszerét, melyben nem is kellett volna pontos vagyonelemeket feltüntetni, elég lett volna a jövedelmi sávokat megjelölni, és sem a tulajdonolt ingatlanokat nem kellett volna beírni, sem pedig a családtagok vagyonnyilatkozatait csatolni. (Arról, hogy mennyiben hasonlított a magyar változás az EP rendszerére, a Lakmusz részletesen írt).

Majd uniós nyomásra a kormány 2022 őszén visszatáncolt, és visszatértek nagyjából a korábbi rendszerhez, pár komoly lazítást azért megengedve maguknak: mint a K-Monitor összeszedte, a képviselők és a kormánytagok például kihagyhatnak egy általuk kizárólagosan használt ingatlant a nyilatkozatból, amit a képviselők kb. harmada tavaly már meg is tett, illetve csak jövedelmi sávokról kell nyilatkozni, nem pontos jövedelmekről, és eltűnt a vagyonnyilatkozati űrlapról az az oldal is, ahol ajándékokról, az ingyenesen kapott képviselői juttatásokról, illetve a támogatásokról kellett nyilatkozni.

Rogán Antal és Orbán Viktor a Félix étterem előtt 2022. május 3-án

Idén januárban derült ki, hogy időközben még tovább lazult a rendszer, és az Országgyűlés Hivatalának a parlament honlapján elérhető dokumentumokból, így a vagyonnyilatkozatokból is ki kell takarnia a hozzátartozók neveit, és ezt 2012-ig visszamenőleg meg is tették. Ugyan a családtagok vagyonnyilatkozatát eddig sem hozták nyilvánosságra, de legalább azt lehetett tudni, hogy kivel élnek együtt a képviselők: így derült ki 2021 elején, hogy Rogán Antal újraházasodott, és ennek nyomán írhatott a sajtó arról is, hogy Rogán új feleségének családja épp hatalmas földterületet készült megvásárolni az esküvő előtt.
A hatóságnak sem tetszik, ami van
Tavaly decemberben jelentette be a nemrég, uniós nyomásra létrehozott Integritás Hatóság, hogy a vagyonnyilatkozati rendszer reformját szorgalmazzák. Mint jelentésükből kiderült, ők is arra jutottak, hogy gyakorlatilag elvi szinten létezik csak kontroll a vagyonnyilatkozatok ellenőrzése terén, a rendszer nem működik, nem éri el a törvény által előírt célját. Nincsenek kellő riasztóerővel bíró szankciók sem.

Így többek között azt javasolták, hogy

a vagyonnyilatkozati nyilvántartások kezeléséhez egységes, elektronikus és automatizált rendszer kialakítására van szükség;
max. 4 évente, de inkább sűrűbben minden érintett számára kötelező legyen a vagyonbevallás elkészítése;
a nyilatkozatokat egy független szervezet ellenőrizze; minden nyilatkozat tartalmazza egyaránt a hazai és külföldi vagyonelemeket és érdekeltségeket, ingatlanokat, befektetéseket stb.
És ugyan az Integritás Hatóság az antikorrupciós civil szervezetek több évtizedes ajánlásaira is építhette javaslatait, de mint a K-Monitor írta, a 2023 áprilisában létrehozott hatóság amolyan félkarú óriásnak tűnik, hiszen hiába az érdemi javaslatok, nincs lehetőségük hozzáférni semmilyen olyan állami adatbázishoz, amelynek segítségével ellenőrizni tudnák a vagyonnyilatkozatok valóságtartalmát (pl. telekkönyvi nyilvántartás, különféle NAV adatbázisok). Ráadásul az új vagyonnyilatkozati rendszerben a képviselők ugyan megadhatják már, hogy van-e vagyonuk magántőkealapokban, de jelenleg semmiféle olyan állami adatbázis nincs, ami alapján ezt ellenőrizni lehetne, azaz a lebukás esélye gyakorlatilag nulla.
Az idei vagyonnyilatkozatokat végigböngésző 24.hu szerint például Szijjártó Péter külügyminiszter továbbra is 30 millióval tartozik a szüleinek, annak ellenére is, hogy az utóbbi években komolyabb összegeket vallott be megtakarításként. Pénzvagyona a sneakerekért csakis készpénzzel fizető Szijjártónak 16 millió, de van még 46 milliója befejtetési jegyben is.

Orbán Viktor miniszterelnök vagyona pedig gyarapodás helyett a vagyonnyilatkozata szerint erősen apad, mert ahogy a 24.hu is írja, tavaly még 14 milliós megtakarításról nyilatkozott, idén pedig már csak 10 millióról. Ezt a pénzt viszont továbbra is egy Lévai Anikóval közös számlán tartja. A friss bevallás szerint továbbra sincs más ingatlan Orbán nevén a budapesti és felcsúti házon kívül.

Rogán Antal a találmányával tavaly mindössze 17 millió forintot keresett, emellett a 24.hu azt írja, hogy a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter 206 millió forintos megtakarítást vallott be, illetve még azt, hogy van 14,9 millió forintnyi tartozása magánszemélyekkel szemben.


Üldözött keresztények ott nincsenek, a segítésükre létrehozott kormányzati szerv Horvátországban költi a legtöbbet

Soltész Miklós
Semjén Zsolt
Szijjártó Péter

Hungary Helps
Magyar Ökumenikus Segélyszervezet
Mega-Logistic Rt.

állami vállalat, állami/önkormányzati szerződések

Amikor 2020 decemberében egy erősebb földrengés romba döntött megannyi ingatlant Horvátország középső részén, a magyar kormány nagyvonalú ajánlatot tett: a Zágrábtól délre található petrinjai általános iskola és az attól nem messze fekvő žažinai Szent Miklós és Vitus templom újjáépítését ígérték meg a horvátoknak.

Az ígéretet hamarosan tettek követték: egy 2021 májusában kiadott kormányhatározatban 9,5 milliárd forintos forrást biztosítottak erre a nemes célra. Az üldözött keresztény közösségek megsegítésére létrehozott Hungary Helps Program keretében, a Magyar Ökumenikus Segélyszervezet bevonásával valósulhatott volna meg a projekt. 3 milliárd 250 millió forintot még az év augusztusában meg is kapott a Hungary Helps Ügynökség egy újabb kormányhatározat jóvoltából. A következő summa 2022 szeptemberében érkezett, amikor egy harmadik kormányhatározatban szintén 3,25 milliárd forintot utaltak át a horvátországi templom- és iskolaépítési projektre a Hungary Helpsnek, amelynek az összeget adományként tovább kellett adnia a beruházást menedzselő Magyar Ökumenikus Segélyszervezetnek.

A bőkezűnek tűnő támogatás nem volt elegendő a templom újjáépítésére, és két évvel a felajánlás után, tavaly decemberben a magyar fél minden hírverés nélkül visszatáncolt a beruházástól.

A magyar kormány pénzügyi okokra hivatkozva visszalépett a žažinai templom újjáépítésétől, mert túl sokba került volna nekik

– tudatta a Sziszek egyházmegyei püspökség egy horvát lappal. Megkerestük ezzel kapcsolatosan Soltész Miklós egyházügyi államtitkárt, akinek államtitkársága műemlékvédelmi okokra hivatkozott a 24.hu-nak. – A žažinai Szent Miklós és Vitus templom helyreállításának felmérése során olyan műemlékvédelmi problémák adódtak, amelyek következtében – egyeztetve a sziszeki egyházmegye püspökével – az új templom egy másik, szintén az egyházmegye területén lévő helyen épül meg, az eredetileg tervezettnél kisebb költségvetéssel – válaszolták lapunknak.

Így a horvátok saját maguk fogják felújítani 250 lélekszámú kisközség késő barokk-kori templomát, a hírek szerint 3,3 millió euróért (1,3 milliárd forint). A rekonstrukció elkezdődött ugyan, az épületet fel is állványozták, de a műholdfelvételek alapján még nem készült el az épület tetőzete és a leomlott tornyot se építették újjá.

A horvátok azonban nem fognak magyar segítséggel felújított templom nélkül maradni – amit az egyházügyi államtitkárság lapuknak adott nyilatkozata is megerősített –, mert egy idén májusban megjelent kormányhatározat a žažinai templom helyett egy másik, meg nem nevezett templom újjáépítéséről rendelkezett ugyancsak a Zágráb melletti Sziszek egyházmegyében, aminek érdekében 754 millió forintnyi összeget különítettek el. Ezt azonban már nem a Hungary Helps program keretében hajtanák végre, a feladat felelőse Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes lett.

A húszezer lakosú Petrinjában azonban láthatóan nem spórolt a magyar fél az iskolán: horvát lapértésülések szerint áfa nélkül valamivel több mint 22 millió euróba (8,6 milliárd forint) került az építkezés. Mindez úgy derült ki, hogy a 22 millió euró után több mint 4 millió eurónyi áfát kellett volna befizetni a horvát költségvetésbe, mivel az eredeti szerződésben ezt a kérdést nem rendezték, és ezt a magyar fél már nem akarta vállalni. A beruházás meg is rekedt egy kis időre, végül a horvátok vállalták, hogy kifizetik az áfát, összesen 4 millió 83 ezer eurót.

Mindezt megerősítette Szijjártó Péter külügyminiszter is, aki idén augusztusban arról beszélt, hogy több mint 8 milliárd forintba kerül a petrinjai iskola újjáépítése. Ezért a pénzért egy háromszintes, 20 tantermes iskolát kell felhúzni összesen 5500 négyzetméteren, ami elég magasnak tűnő, több mint másfél millió forintos négyzetméterenkénti költséget jelent. A beruházás kivitelezője egy magyar cég, a Mega-Logistic Zrt., amelyet korábban több magyar külképviselet felújításával is megbíztak. Az iskolát várhatóan januárban adják át, a Magyar Ökumenikus Segélyszervezet beszámolója szerint 355 gyerek járhat majd oda.

Kerestük az iskola- és a templomépítés kapcsán az összes fontosabb szereplőt, hogy megtudjuk többek között azt, miért az üldözött keresztény közösségek programján keresztül támogatták ezeket a projekteket, de sem a Hungary Helps Ügynökséget felügyelő külügyminisztérium, sem a horvát fél részéről az újjáépítések érdekében lobbizó horvát parlamenti képviselő, Jankovics Róbert nem válaszolt kérdéseinkre. A projektek lebonyolításával megbízott Magyar Ökumenikus Segélyszervezet pedig érdemi válaszok helyett a Külügyminisztériumhoz irányított minket.

A horvátországi iskolaújjáépítés busás támogatásával az a meghökkentő helyzet állt elő, hogy messze erre a projektre fordította a legtöbb pénzt az eredetileg az üldözött keresztény közösségek megsegítésére létrehozott Hungary Helps Ügynökség Nonprofit Zrt. Horvátországban a kormány szerint sem üldözik a keresztényeket, valamint nem is szegényebb nálunk, tavaly már megelőztek minket az egy főre jutó GDP-ben az Eurostat szerint, ennek ellenére 2021-ben és 2022-ben messze erre a projektre adta a legtöbb pénzt a Hungary Helps és várhatóan 2023-ban is ez lesz a helyzet.

2022-ben például összesen 8,3 milliárd forintnyi támogatást oszthatott szét a Hungary Helps Ügynökség a 63 külföldi projektjére, ennek közel 40 százalékát, 3,25 milliárd forintot a petrinjai iskola újjáépítésére fordította (illetve a beszámolójuk ideveszi a zazinai templomot is, amitől végül visszaléptek).

Ez több pénz, mint amennyi a háború sújtotta Ukrajnába ment, ahova túlnyomó részt Kárpátaljára koncentrálva, összesen 13 projekt révén 1,7 milliárd forintnyi értékben vitt segítséget a Hungary Helps különféle segélyszervezeteken keresztül. Ezen kívül volt egy százmillió forintos projektje az ukrajnai Herszon városában (amit az oroszok tavaly márciusban elfoglaltak és csak hét hónappal később tudtak visszafoglalni az ukránok), ahova elektromos energiatermelő berendezéseket szállítottak a kórházaknak és a lakosságnak. A harmadik legnagyobb mértékű adományban a libanoni örmény közösség és a nemzetközi örmény diaszpóra részesült egy 1 milliárd 470 millió forintos projektnek köszönhetően. Ez magába foglalta mezőgazdasági vállalkozások elindítását, egyházi infrastruktúra fejlesztését, valamint humanitárius segély biztosítását (6 ezer rászoruló örmény család részére) is.


A Jobbik feljelentést tett Malév-ügyben

felszámolás, átláthatóság, hűtlen kezelés, hanyagság, számviteli fegyelem megsértése

A Jobbik szerint jogellenes lehet a Malév felszámolásának egész folyamata, ezért az ellenzéki párt feljelentést tett az ügyészségen.

Bertha Szilvia országgyűlési képviselő szombati budapesti sajtótájékoztatóján arról beszélt: nem készült leltár, így nem tudni, hogy a vagyonelemeket valós értéken értékesítették-e.

Arra hívta fel a figyelmet, hogy az alapvető pénzügyi és számviteli zárások nem történtek meg, pedig ezek nélkül el sem lehetett volna kezdeni a felszámolást. Szavai szerint “teljesen nonszensz és jogtalan” a Malév felszámolása.

A szekrényt is vitték

Elmondta, már a Zrt. két leányvállalatát – a földi kiszolgáló céget és a járműjavító részleget – is értékesítették, de nem tudni, milyen áron. Tudomása szerint felgyorsult a cég tárgyi eszközeinek értékesítése, már az öltözőszekrényeket is meghirdették.

Bertha Szilvia szerint elképzelhető, hogy az értékesítéssel a magyar állam, a tulajdonosok, a hitelezők, és akár a dolgozók is kárt szenvednek. A képviselő azt sem zárta ki, hogy “esetleg mutyi van az egész mögött”, és így próbálják meg kijátszani a cég vagyonát.

A Jobbik ezért különösen jelentős értékre elkövetett hűtlen, illetve hanyag kezelés, valamint a számviteli szabályok súlyos megsértésének gyanúja miatt ismeretlen tettes ellen csütörtökön feljelentést tett.


Vádat emeltek Kocsis István ellen

BKV (Budapesti Közlekedési Vállalat) Zrt.

Gyurcsány Ferenc
Szilvásy György
Kóka János

Nemzeti Nyomozó Iroda
Fővárosi Főügyészség
Lehet Más a Politika
Magyar Nemzet

bűnszervezet, hűtlen kezelés, offshore, ügyészség

Vádat emelt a Fővárosi Főügyészség az MVM-ügyben Kocsis István, a cég korábbi vezérigazgatója és öt társa ellen bűnszervezetben elkövetett, különösen jelentős vagyoni hátrányt okozó hűtlen kezelés bűntette miatt – közölte a főügyészség pénteken.

A vádirat szerint a vádlottak különféle szerződések megkötése révén összesen több mint 15 milliárd forint vagyoni hátrányt okoztak a Magyar Villamos Művek (MVM) Zrt.-nek, illetve az MVM cégcsoportjába tartozó Paksi Atomerőmű Zrt.-nek.

A Nemzeti Nyomozó Iroda még áprilisban küldte meg az ügy iratait vádemelési javaslattal a Fővárosi Főügyészségnek, de akkor további adatok beszerzését kérte az ügyészség.

Az MVM, majd a BKV volt vezérigazgatóját csaknem egy éve gyanúsítottként hallgatták ki. Akkor a Lehet Más a Politika azonnal jelezte: reméli, hogy a Kocsis István ellen folytatott nyomozás nemcsak a sajtóban említett két ügyre, hanem a Magyar Villamos Művek (MVM) “szállodabizniszeire” is kiterjed majd. Az LMP 2009 augusztusában, még parlamenten kívüli pártként fordult az MVM-hez, hogy adja ki a 2008-2009-ben készült, az úgynevezett offshore és szállodaügyekre vonatkozó vizsgálati jelentéseket és ezek költségét.

Kocsis István szerint nem ő, hanem az ellene fellépők okoztak több százmilliárdos vagyoni hátrányt a cégnek – írta egy éve a Magyar Nemzet. A lap szerint a Magyar Villamos Művek (MVM) volt vezetője Gyurcsány Ferencre, Szilvásy Györgyre és Kóka Jánosra tett terhelő vallomást.


„Mocskos fideszes tolvajnak nem dolgozok” – a KDNP-s politikus szerint egy alvállalkozó ezzel hagyta ott

Bő négy évvel ezelőtt nyert 277 millió forintos uniós vidékfejlesztési támogatást egy gombatermesztő üzem megvalósítására Zolnai Sándor csákvári KDNP-s önkormányzati képviselő. A támogatói okiratot 2020 januárjában írták alá, onnantól 24 hónap állt volna rendelkezésre az üzem megvalósítására. A csarnokot azonban nemhogy 2022 januárjáig, de a mai napig sem sikerült befejezni.

Az eset körülményeit tavaly nyáron mutatta be Hadházy Ákos országgyűlési képviselő, Zolnai pedig szeptemberben vállalta, hogy a beruházás helyszínén ismerteti lapunkkal álláspontját a félbe maradt beruházásról. A politikus akkor azt mondta, a gombaüzemmel kapcsolatos elszámolás végső határideje a legutóbbi határidő-módosítás szerint 2024. január, és bízik abban, hogy ezt tartani fogják. Mostanra azonban világossá vált, hogy az újabb határidőt sem sikerült betartani.

A helyszínen építkezésnek nyoma sem látszik,

a torzóban maradt üzemcsarnok és környezete ugyanúgy néz ki, mint négy hónappal korábban.

A csákvári gombatermesztő üzem építéséről először Tessely Zoltán, a térség fideszes országgyűlési képviselője számolt be 2020 decemberében azzal, hogy az építkezés még abban az évben, de legkésőbb 2021 elején szerkezetkész állapotba kerülhet. Az Országos Építésügyi Nyilvántartás alapján az épület papíron tavaly augusztusban készült el, ránézésre azonban az üzemcsarnok továbbra is messze van attól, hogy termelésre alkalmas legyen.

Amint arról korábbi cikkünkben beszámoltunk, Zolnai az uniós és állami támogatás terhére két részletben eddig mintegy 185 millió forintot hívott le. A Magyar Államkincstár nyilvántartása szerint 2020-ban 139 millió forintot, majd 2022-ban további 46 millió forintot utaltak ki a projektre. A KDNP-s önkormányzati képviselő elmondása szerint az előbbi összeg támogatási előleg, az utóbbi a beruházás készültségi fokának megfelelő kifizetés volt.

Korábbi cikkünkből az is kiderült, hogy a képviselő szerint a projekt félbehagyása mögött a kivitelezővel támadt elszámolási vita áll. Ennek részleteiről Zolnai Sándor sem akkor, sem azóta nem árult el részleteket a folyamatban lévő polgári peres eljárásra hivatkozva.

A képviselőt most levélben kerestük, hogy megtudjuk, miért áll továbbra is az építkezés, illetve mire lehet számítani a jövőben. Válaszában azt írta: a beruházás folyamatban van, újabb határidő-módosítást kért, amelynek „elbírálása folyamatban van”. Zolnai Sándor azt írta, hogy szeptemberi cikkünk után volt alvállalkozó, aki a

Mocskos fideszes tolvajnak nem dolgozok

kijelentéssel tűnt el. Közlése szerint – az általa meg nem nevezett – generálkivitelező nem végezte el a megegyezés szerinti feladatot, vele szemben kötbérigényt nyújtott be, a kivitelezői szerződést pedig felmondta.

„Új kivitelezővel és befektetővel dolgozom.

Az építési munkákat hátráltatja a kedvezőtlen időjárás, a sok eső, majd a hideg, fagyos idő.

A szervezés, technológiai eszközök beszerzése jó úton jár. Amint az idő engedi, reményeim szerint folytatni tudjuk az építést” – fogalmazott.

Zolnai Sándor Csákváron 2014 óta önkormányzati képviselő, jelenleg az önkormányzat pénzügyi és jogi bizottságának az elnöke. Arra a kérdésre, hogy a júniusi önkormányzati választáson tervez-e újraindulni, nem kívánt válaszolni, azt írta, ez nem aktuális.

A gombatermesztő üzem még a 2014-2020 közötti európai uniós támogatási ciklusban megvalósuló Vidékfejlesztési Program (VP) keretében nyert támogatást. Az agrártámogatási rendszer sajátosságai miatt ezt a programot két évvel meghosszabbították, de még tavaly októberben is voltak nyitott pályázatok, amelyeknek a támogatásáról idén születik döntés. Ennek megfelelően a program megvalósítása 2025-ig húzódik el.

Hogy Zolnai Sándor beruházása négy év kudarca után is kaphat-e határidő-módosítást, egyáltalán nem tűnik valószínűtlennek. A támogatási rendszerre rálátó forrásunk szerint 2021 és 2023 között több ezer olyan döntés született, ahol a kedvezményezettek határidő-módosítást kaptak – lényegében mindenki, aki ezt a döntéshozók szerint megalapozottan kérelmezte.

Forrásunk szerint ugyanakkor 2023-ban átlagosan havonta mintegy 20 milliárd forintot fizettek vissza pályázók a meg nem valósult projektek miatt. Ezeknek a kudarcoknak a hátterében sokféle ok állhatott, például az energiaárak elszállása, a 2022-es aszály vagy éppen a beruházási költségek drasztikus emelkedése. 2023-ban pedig az ukrán mezőgazdasági termékek uniós jelenlétének tartóssá válása nehezítette a gazdák helyzetét.


Havi 8 millióért bérelnek ingatlant a Miniszterelnökségnek

Magyar Nemzeti Vagyonkezelő (MNV) Zrt.
Miniszterelnökség

A szocialista Harangozó Tamás írásban kérdezte a kormányfőt arról, miért jelölték meg a Miniszterelnökség Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló utasításban a Miniszterelnökség telephelyeként a Markó utca 9. szám alatti ingatlant. A kérdésre a nemzeti fejlesztési miniszter válaszolt. Németh Lászlóné azt írta, a strukturális átalakítás miatt a jelenlegi apparátus kibővült, és a mintegy 130 fős állomány megfelelő elhelyezését biztosítani kell. A hivatal elhelyezését szolgáló állami ingatlanok pedig már teljes kihasználtsággal működtek.

Az ingatlan kiválasztásakor szempont volt a Parlamenthez való közelség, az ár-érték arány és az átlátható tulajdonosi szerkezet. A követelményeknek a Markó utcai ingatlan felelt meg a legteljesebb mértékben – derül ki a miniszteri válaszból.

Az ingatlant a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (MNV Zrt.) vette bérbe kétéves határozott időtartamra az OTP Ingatlanbefektetési Alap képviseletében eljáró OTP Ingatlan Befektetési Alapkezelő Zrt.-től, így az épületet a Miniszterelnökség használatba és nem vagyonkezelésbe kapta az MNV Zrt.-től. A bérleti díj összege havi bruttó 8 millió 52 ezer forint. A szükséges felújítások, a műszaki feltételek biztosítása, és a beléptető rendszer kiépítése további bruttó 64 millió forintba került – írta Némethné.

A Markó utcai épületben helyezték el például a Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság titkárságát, a kormányzati internetes kommunikációért felelős helyettes államtitkár titkárságát, a kormány.hu főosztályt vagy a kormányzati döntések végrehajtásával foglalkozó miniszterelnöki biztos titkárságát.

A szeptember végi adatok szerint a Miniszterelnökség engedélyezett létszáma 275 fő.


Egy másik állami bombaüzletre is kilátás nyílik Schadl György főhadiszállásáról

Bacsa Péter
Csorba Gábor László
Gál Miklós
Mager Andrea
Marton Adorján
Mészáros Lőrinc
Papcsák Ferenc
Pintér Sándor
Ruszó Gyula
Sasvári Viktor
Schadl György
Seszták Miklós
Tasnádi László
Novák Katalin
Völner Pál

Direkt36
Mol
Európai Unió
K-Monitor
Európai Unió Bírósága

állami/önkormányzati szerződések, felszámolás, klientúra

Mint azt a múlt héten bemutattuk, a Völner Pál fideszes exállamtitkár és Schadl György egykori végrehajtói elnök főszereplésével zajló büntetőper szálai egy másik, milliárdos üzlet felé is elágaznak. A nyomozati megfigyelések alapján ugyanis Schadl a „felszámolók királyaként” is emlegetett állami felszámolóbiztossal is bizniszelt. A 24.hu azonban azt is kiderítette, hogy a korrupcióval vádolt volt fővégrehajtónak nem ez az egyetlen kapcsolódási pontja a felszámolói iparhoz. A nyomok arra utalnak, hogy az eddig megismertnél is aggályosabb módon oszthatta újra 2021-ben a kormány a felszámolói piacot, amelyet – a végrehajtáshoz hasonlóan – elsősorban magáncégeknek szerveztek ki.

Schadl Györgytől a letartóztatása után számos ingatlant és vagyontárgyat foglaltak le a nyomozók, ezek között volt a – szintén vádlott – feleségével közös cégének üzletrésze is. A Red Carpet Kft. tulajdonában áll egy irodaház a XII. kerületi Városmajor utcában. Ez az ingatlan több önálló bírósági végrehajtó székhelye, köztük olyanoké, akik a bíróságon beismerték bűnösségüket, vagyis azt, hogy a kinevezésükért cserébe fizettek Schadlnak. Rajtuk kívül korábban több felszámoló cég képviselője is ide volt bejelentve. És ez az irodaház a székhelye jelenleg is egy olyan felszámoló cégnek, amelyet fölöttébb különös körülmények közt alapítottak éppen akkor, amikor az említett piaci újraosztás történt, és amikor mindenki a koronavírus-járvány kezelésére figyelt.

2021 márciusában jelent meg a közlemény arról, hogy megvannak a nyertesei annak az állami pályázatnak, amely meghatározta, a jövőben kik tevékenykedhetnek felszámolóként, vagyis kik végezhetik a fizetésképtelenné váló vállalkozások felszámolását. A kormány 130-ról 90-re csökkentette e cégek számát, ráadásul 51 teljesen új vállalkozás került be a nyertesek közé.

A nyertesek közt több olyan cég is akad, amelyik fideszes politikus vagy más kormányközeli szereplő érdekeltségébe tartozik. A pályázatra összesen 277 vállalkozás jelentkezett, ám az elbírálás során nagy súllyal estek latba szubjektív szempontok.

A Direkt36 gyűjtötte ki korábban, hogy az évi 3–6 milliárd forintosra becsült piacra betört többek közt

egy Seszták Miklós korábbi fejlesztési miniszterhez köthető ügyvédi iroda cége, miközben Seszták részt vett a kiválasztási folyamatban: annak a bizottságnak az elnöke volt, mely a cégek pályáztatását bonyolította.

A szerencsések közt van egy Papcsák Ferenc résztulajdonában álló cég. Papcsák korábban a Fidesz parlamenti képviselője volt, jelenleg a Magyar Nemzeti Bank felügyelőbizottságának az elnöke.

Bekerült a nyertesek közé egy olyan társaság, melynek közvetett tulajdonosa Tasnádi László volt belügyi államtitkár. Tasnádi a posztjáról 2016-ban mondott le, miután Lázár János akkori miniszterelnökségi miniszter kínosnak nevezte, hogy a III/II-es múltú államtitkárt éppen október 23-án léptették elő. Tasnádi Pintér Sándor belügyminiszter bizalmasa, a lemondása után Pintér korábbi őrző-védő cégénél lett vezérigazgató. A felszámolói pályázatok elbírálását végző bizottságba Pintér is delegált egy tagot, Ruszó Gyulát, aki korábban a kabinetfőnöke volt, és akit nemrég – Pintér javaslatára – Novák Katalin köztársasági elnök rendőr vezérőrnaggyá léptetett elő.

Belépett a felszámolói szektorba Mészáros Lőrinc felcsúti milliárdos birodalmának több szereplője. Az egyik ilyen cég tulajdonosa Gál Miklós, aki a Mészáros-cégbirodalomban töltött be meghatározó pozíciókat.

Fölfért a listára egy olyan cég is, amelynek két tulajdonosa Sasvári Viktor és Bacsa Péter. Sasvári korábban Esztergom fideszes önkormányzati képviselője volt, Bacsa pedig Hernádi Zsolt Mol-vezér rokona.

A győztesek nevét tartalmazó lista alapján az újonnan felszámolói jogosultságot elnyerő 51 cég csaknem felének van valamilyen kormányzati kötődése. E kapcsolatok sok esetben áttételesek, vagyis a győztes cégek tulajdonosai más cégeken és személyeken keresztül köthetők kormányzati szereplőkhöz.

A 24.hu gyűjtése szerint ráadásul az újonnan alapított cégek legalább felét a felszámolói pályázatok leadási határideje előtt néhány héttel, vagy előtte csak néhány nappal hozták létre. Ezek között is kirívó az a felszámoló cég, amelynek a székhelye a Schadl és neje érdekeltségébe tartozó városmajori irodaházba van bejegyezve.

A ProTrust Reorganizáció Felszámoló és Befektetési Kft.-t éppen a felszámolói pályázatok leadási határidejének napján alapították. Sőt, a társaság hivatalos cégbírósági bejegyzése csak egy hónappal a leadási határidő után történt meg.

A társaság ügyvezetője, Csorba Gábor László régi motorosnak számít a felszámolói piacon, jelenleg is több társaságban érintett ügyvezetőként vagy felszámolóbiztosként. Érdekesebb, hogy a cégbírósági dokumentumok szerint a ProTrust bejegyzési illetékét Marton Adorján fizette meg, akinek a neve többször feltűnik a Schadl-Völner-ügy nyomozati anyagában. A férfi még két nappal Schadl György letartóztatása előtt is tárgyalt a végrehajtók volt elnökével a Várkert Bazárnál működő, kormánypárti körökben közkedvelt Felix étteremben, ahol Schadl rendszeresen bonyolított találkozókat.

A lehallgatási jegyzőkönyvek szerint egy olyan pályázat ügyében is egyeztettek, ami az Európai Unió gazdaságfejlesztési forrásait célozta volna. Ráadásul a nyomozati iratok közt szerepelnek a cégadatai a férfi egy korábbi vállalkozásának is, melynek székhelye szintúgy Schadlék Városmajor utcai irodaházában volt.

Martonról korábban a K-Monitor blogja írt, megemlítve, hogy ő az igazgatósági elnöke annak a beruházási hitelekkel foglalkozó cégnek, amelynek felügyelőbizottsági elnöke nemrég még Nagy Márton gazdaságfejlesztési miniszter volt. A tárcavezető csak azután távozott az állami támogatású hiteleket is közvetítő Alfa Hitel és Követeléskezelő Pénzügyi Zrt.-ben betöltött posztjáról, hogy a blog beszámolt az ügyről.

Megkerestük Marton Adorjánt arról érdeklődve, milyen üzleti kapcsolatban állt Schadl Györggyel, de nem kívánt nyilatkozni lapunknak. Közölte, semmilyen módon nem akar kapcsolatba kerülni ezzel az üggyel, mert semmi köze hozzá, és őt nem is keresték meg a nyomozók. Ugyanakkor – akár akar, akár nem – úgy fest, Marton nem tudja elkerülni az érintkezést a Schadl-üggyel, ugyanis a végrehajtók korábbi elnöke személyesen kezdeményezte a tanúkénti meghallgatását a bíróságon.

Kérdésünkre Marton egyébként cáfolta a cégbíróság adatbázisát, miszerint ő fizette volna be a bejegyzési illetékét a ProTrust felszámoló cégnek.

Azt mondta, nem is hallott a cégről.

Ez az illetékfizetésről szóló dokumentumon túl azért is különös, mert a ProTrustot vezető Csorba Gábor László felesége a Marton vezette hitelközvetítő felügyelőbizottságának a tagja. Továbbá a Marton-féle hitelközvetítő cég számára fél éven át szívességi alapon biztosított irodát a VII. kerületben a Csorba házaspár egyik cége.

A ProTrust alapítása tehát éppen a felszámolói pályázat leadási határidejének napján történt. A társaságnak ekkor még sem adószáma, sem cégjegyzékszáma nem volt. Ez azért fontos körülmény, mert Mager Andrea nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter az akkori felszámolók névjegyzékét vezető hatóság nevében egy 15 oldalas kitöltési útmutatóban magyarázta el a pályázóknak, mi mindent kell csatolniuk a felszámolói pályázathoz. A miniszter kötelező elemként sorolta fel a cégjegyzékszámot, az adószámot, a közhiteles cégnyilvántartásban szereplő név megadását is. És bár ezekkel a pályázat benyújtásakor a ProTrust nem rendelkezett, mégis bekerült a 90 nyertes közé.

Közben pedig akadt olyan, több mint két évtizede működő felszámoló cég, amelynek a pályázata például azért szenvedett el pontlevonást, mert

nem volt elég részletes az irodai berendezés leírása.

Jelenleg a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága (SZTFH) látja el a végrehajtók mellett a felszámolók felügyeletét is. A hatóságtól először sajtómegkeresés útján próbáltuk megtudni a többi közt azt: szabályosan nyerhetett-e a pályázaton egy olyan cég, amelyik a leadás pillanatában nem rendelkezett több kötelező elemmel, amit az akkori miniszter előírt? Az SZTFH egy hónap elteltével sem válaszolt kérdéseinkre, ezért közérdekű adatigénylés révén próbáltunk válaszokat kapni. Ugyanakkor a hatóság szűkszavú válaszában nem felelt érdemben megkeresésünkre, így arra sem, hogy a kötelező elemek hiányát miként értékelték a pályázat elbírálása során, illetve nem árulták el azt sem, hány esetben utasították vissza a pályázók kérelmét, és mik voltak az elutasítási okok. A hatóság csupán annyit közölt, mindegyik felszámoló céget ellenőrizték, és nem találtak szabálytalanságot, a pályázatról szólva pedig azt írták, hogy két ízben volt lehetőség hiánypótlást beadni.

Megkerestük a ProTrust Kft.-t is. A cég szintén röviden válaszolt csak, annyit írtak, hogy a pályázatra határidőben benyújtották a kérelmüket a rendelkezésre álló összes melléklettel együtt. Azon mellékleteket, amelyek a pályázat benyújtásakor nem álltak rendelkezésre, a későbbiekben önkéntes hiánypótlás keretében pótolták. A társaság vezetőjétől próbáltuk megtudni, miként választották ki székhelyként Schadl Györgyék irodaházát, ám azt mondta, erről a felszámoló cég tulajdonosai döntöttek, ő állítása szerint sosem járt az irodaházban, mert a társaság központi ügyintézésének helyszíne máshol van. Kérdeztük a tulajdonosokat is erről, de nem válaszoltak megkeresésünkre.


111 állami ingóság ingyen lesz az egyházé

Dunamelléki Református Egyházkerület
Terrorelhárítási Központ (TEK)

Az állami vagyonelemek ingyenes egyházi tulajdonba adásáról szóló határozat jelent meg a Magyar Közlönyben. A kormány ezúttal nem ingatlanokat, hanem ingóságokat ad át, hogy segítse a hitéleti feladatok ellátását.

Az ingóságok értéke nem derül ki, azokat a Dunamelléki Református Egyházkerület kapja, ahol Balog Zoltán püspök, a Magyarországi Református Egyház zsinatának lelkészi elnöke, Orbán Viktor volt minisztere szolgál.

Nagy Márton gazdaságfejlesztési miniszternek kell gondoskodnia arról, hogy az egyházkerülettel tető alá hozzák a szerződést a határozat közzétételét követő harminc napon belül. Vélhetően nem lesznek jogi akadályok, hiszen az egyházkerületnek – honlapja szerint – egyik jogtanácsosa, Gulyás Gergely miniszter.

Az ingyen átadott állami vagyonelemek nincsenek nevesítve. Azok a határozat mellékletében a Terrorelhárítási Központ (TEK) nyilvántartásában szereplő leltár-azonosítókkal szerepelnek, így csak annyit lehet róluk tudni, hogy az egyházkerület 111 per-, teher- és igénymentes ingóságot kap majd meg.


Orosz üzleti kör vásárolta fel a Semjén Zsoltot vadásztató vállalkozó szállodáit

Farkas József
Ruszlán Rahimkulov
Zentai Péter

Semjén Zsolt
Megdet Rahimkulov
Vlagyimir Putyin

európai unió
Pest Megyei Önkormányzat
Kafijat Zrt.
OTP Bank

Balaton
Noszvaj
Ráckeve
Siófok
Egyesült Államok
románia

Újabb hotelek kerültek az eddig a Balaton-parton terjeszkedő Rahimkulov család birtokába – tudta meg a 24.hu. Az orosz üzleti kör két négycsillagos és egy háromcsillagos szállodát szerzett meg Noszvajon és Ráckevén. Mind a három hotel Farkas József vállalkozó érdekeltségébe tartozott. Ő az az üzletember, aki Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes svédországi vadászatait finanszírozta.

Az adásvétel némileg meglepő, ugyanis Farkas cégei, illetve az érdekeltségébe tartozó szállodák korábban jelentős állami vagy európai uniós segítséget kaptak.

A négycsillagos noszvaji Oxigén Family & Spa Hotel például 365 milliós forint vissza nem térítendő európai uniós támogatást kapott, a szálloda avatóünnepségén Semjén Zsolt mondott beszédet.

A háromcsillagos noszvaji Tündérkert Hotel állami tulajdonú területen fekszik. Annak bérleti jogát a Népszava cikke szerint 2016-ban húsz évre kapta meg Farkas cége azután, hogy az állam 219 millióból felújította a komplexumot.

A ráckevei Duna Relax Hotelt (korábban Kék Duna Wellness Hotel) szintén részben állami támogatásból újította fel Farkas cége azután, hogy a Pest Megyei Önkormányzattól árverésen megvette a szállodát.

A két négycsillagos hotel tulajdoni lapjáról kiderült, hogy azok immár a Nádor Hotels Kft. tulajdonában vannak. A csaknem 1,2 milliárd forintos jegyzett tőkével rendelkező társaság végső tulajdonosai Rahimkulov Ruszlan Megdetovics és a vele állandó üzleti partnerségben mozgó Zentai Péter. Előbbi annak a Megdet Rahimkulovnak az egyik fia, akinek családi vállalkozása – a Kafijat Zrt. – az OTP Bank részvényeinek több mint hét százalékát birtokolja.

Bár a szállodák vételára nem ismert, egy időben azzal, hogy Rahimkulovék megszerezték a Nádor Hotels Kft.-t, a cég 2,5 milliárd forint hitelt vett fel az OTP Banktól.

Az állami tulajdonú területen fekvő háromcsillagos noszvaji Tündérkert Hotel a másik két hotellel egy időben került Rahimkulovék érdekeltségébe. Annak üzemeltetését – a négycsillagos noszvaji hotellel együtt – az Eventrend-csoport végzi. Ugyanaz a cégcsoport, amelyik a budapesti Symbolt és a négycsillagos siófoki Residence Hotelt is viszi a Rahimkulov családnak.

Figyelemre méltó, hogy Siófokon a három évtizeden át a fiatalok közkedvelt szórakozóhelyét, a volt a Palace diszkót is ugyanez az orosz üzleti kör vásárolta fel. A Napi.hu korábbi cikke szerint 40 szobás luxushotelt alakítanának ki az egykori szórakozóhely területén, amelyhez a Kisfaludy Turisztikai Fejlesztési programból is támogatást nyertek, összesen 792 millió forintot.

A családfőt, a gazpromos múlttal rendelkező Megdet Rahimkulovot Vlagyimir Putyin orosz elnökhöz közel álló személyként emlegetik. A Portfólió korábban megírta, hogy az orosz milliárdos is szerepelt az Egyesült Államok „fekete listáján”, amely azokat az orosz politikusok és üzletemberek nevét tartalmazta, akik közel állhatnak a Kremlhez, illetve Putyinhoz. Megdet Rahimkulov a 71. azon a 96 fős listán, amelyet az amerikai pénzügyminisztérium állított össze az egymilliárd dollárnál nagyobb vagyonnal rendelkező orosz magánszemélyekről.

Egy román lap vele összefüggésben azt pedzegette, hogy Rahimkulov OTP-tulajdonrésze is szerepet játszhatott abban, hogy a román jegybank 2018-ban nem engedélyezte az OTP-nek, hogy megvásároljon egy romániai bankot.

Kiemelt kép: Oxigén Hotel Family & Spa Noszvajon, fotó: Komka Péter /MTI


Három végrehajtás indult a tatárjárásos film gyártója ellen, a stábtagoknak is tartoznak

Farkas Dóra
Farkas Zsigmond
Lee Neil Chamberlain
Obrusánszki Zsolt
Rogán Antal
Sipos Kornél
William George Chamberlain

Nemzeti Filmintézet Közhasznú Nonprofit Zrt.

átláthatóság, klientúra, filmgyártás, rokonok, támogatás, gazdálkodás

Nem végződött jól a tavalyi év a Nyugat Kapujában Kft. számára, amely egy nagyszabású történelmi filmet készít a tatárjárásról. A Nemzeti Filmintézet 2,5 milliárd forinttal támogatta a film elkészültét, a forgatás majdnem egy éve, 2023 februárjában fejeződött be, jelenleg az utómunka van folyamatban. Az alvállalkozók egy része még mindig a pénzére vár, közben az angol partner cégnél is változások voltak.

Információink szerint van, akinek négy részletben ígérték a több mint 100 millió forintos tartozása kiegyenlítését, ebből szeptember óta mindössze egy részletet kapott meg, és az is kevesebb volt a megbeszéltnél. Hogy más kifizetésekkel is gondok lehetnek, azt az támasztja alá, hogy 2023 novemberében és decemberében három végrehajtás is indult a cég ellen, ebből egyet zártak le, kettő a céginformációs adatbázis szerint még mindig folyamatban van.

A Batu kán hadjáratát elmesélő filmet Soós Péter rendezte, Sipos Kornél és William George Chamberlain a producere. Tavaly a Nyugat Kapujában Kft. tulajdonosi szerkezete markánsan megváltozott, a korábbi tulajdonosok márciusban kikerültek a cégből, helyükre Farkas Dóra érkezett, aki opciós jogával élve vette át a tulajdonosi és ügyvezetői teendőket.

Farkas Dóra annak a Farkas Zsigmondnak a felesége, aki korábban Rogán Antal apósával közösen tulajdonolta a Közép Európai Filmiroda Kft.-t. A nyíregyházi földbirtokos érintett volt Rogán Antal új családjának meghiúsult földvásárlásában is, továbbá Farkas és Obrusánszki egyaránt tulajdonosok abban a Ductus Kft.-ben, mely 2,2 milliárd forintos állami támogatást nyert el.

A cégből azóta Obrusánszki Zsolt kiszállt, maradt helyette Farkas Zsigmond, Sipos Kornél és William George Chamberlain, a Chelsea Pictures Limited cég résztulajdonosa. Bár a Nyugat Kapujában tulajdonosa Farkas Dóra, a stábtagok, akiknek hónapok óta tartozik a film, elmondásuk szerint Farkas Zsigmonddal egyeztettek az anyagiakról. Angol oldalon pedig a Chelsea Pictures Limited-ben voltak átalakulások, Chamberlain lemondott az ügyvezetőségről 2023 októberében, helyére fia, Lee Neil Chamberlain került.

A gigaprodukciót a Nemzeti Film Intézet többször is támogatta: adott forgatókönyv-fejlesztésre (8,4 millió forint) valamint gyártás-előkészítésre (44,9 millió) pénzt. 2022-ben a produkció 2,5 milliárd forintot kapott. A tervezett költségvetés 3,7 milliárd forintot tesz ki.

Bár már az utómunkálatoknál tart a film (a tervezett bemutató 2024 május-június), vannak, akik még mindig a pénzükre várnak a stábtagok közül. Pesti Ákos az NFI részéről tudott a gondokról, 2023 áprilisában fizetési ütemezést ígért, és felmérték a kintlévőségek nagyságát is. A hozzánk eljutott e-mailben arról ír a stábtagoknak, hogy első körben a bér jellegű kifizetéseket rendezik – ez nagyságrendileg 500 tételt jelentett a „közvetett támogatás hitel” első részéből –, majd jönnek a közepes és nagy összegű számlák.

Ezzel szinte egyidőben vette át Farkas Dóra a céget, azzal indokolva a döntést, hogy nem megengedhető, hogy ne legyenek kifizetve a stáb tagjai. A nekik címzett, az Átlátszó birtokába került levelében arról írt, hogy amennyiben szükséges, kiemelt ellenőrzésre vagy valamiféle „hatósági eljárásra” is sor kerülhet.

Farkas Dórának e-mailben küldtünk kérdéseket a végrehajtásról, a tartozások kifizetéséről és a film bemutatójának időpontjáról, de mint korábban, megkeresésünkre most sem reagált semmit.


Milliárdos ékszerdoboz adókedvezményből

adó, állami/önkormányzati szerződések, ingatlan, nemzetgazdaságilag kiemelt beruházás, oktatás, pályázat, sport, stadion

Felcsúti „Aranycsapat” Labdarúgó Stadion – ez a neve annak a több milliárd forintos, részben adókedvezményből megvalósuló stadionberuházásnak, amelyet a miniszterelnök által létrehozott alapítvány épít Orbán Viktor szülőfalujában. Az alapítvány májusban több százmillió forintért vásárolt földeket, februárban pedig három ingatlant vett a Puskás Ferenc Labdarúgó Akadémia épülő szakiskolájához. A Talpalatnyi föld cikksorozat VIII. része.

Egyre nagyobb léptékben nő a Puskás Ferenc Labdarúgó Akadémia (PFLA) vagyona. Az Orbán Viktor által 2006-ban alapított, a Felcsúti Utánpótlás Neveléséért Alapítvány által működtetett és éppen a miniszterelnök felesége magánbirtokai mellett épülő intézmény az atlatszo.hu kutatásai szerint májusban hat hektár újabb földterülettel gyarapodott: ezúttal az épülő stadion és az azt övező sportpályák földterületeit vásárolta meg, amit korábban a tulajdonosoktól 50 évre használatba kapott. Ennek egy részét az önkormányzattól szerezte meg, egy másik részét pedig az állami földbérleti pályázatok egyik helyi nyertesétől, Flier Tamástól, az Akadémia támogatójától. Februárban pedig a szakiskola építéséhez vásárolt fel három ingatlant. A kivett sporttelep övezeti besorolása „különleges sportterület” lett.

Talpalatnyi föld – A felcsúti Orbán-uradalom terjeszkedése from atlatszo.hu on Vimeo.

A földeken jelentős beruházások zajlanak, szakiskola és futballstadion épül. Lapunk Talpalatnyi föld című sorozatának újabb részéből kiderül, hogyan gyarapodott az Orbán-féle alapítvány az elmúlt években, és az is, hogy milyen pénzekből tervezik a fejlesztést.

Adókedvezményből magánklub?

Több milliárd forintos nagyságrendű lehet az a beruházás, amely ezekben a hónapokban zajlik Felcsúton. A miniszterelnök által létrehozott alapítvány fociakadémiát működtet, szakiskola létesül mellette és a tervek szerint egy futballstadion is épül a településen. A milliárdos összeg a földterületekre költött forintokból, és az egyéb fejlesztésekből jön össze.

Cikkünk előző részéből kiderült, hogy akár 600 millió forintot is költhetett a miniszterelnök által létrehozott alapítvány a fejlesztésekhez szükséges földterületek megvásárlására. Ezen túl az alapítvány februárban a Puskás Ferenc Labdarúgó Akadémiával szemben lévő telkeket vásárolta fel az akadémia szakiskolája részére. A több épületből álló, és a tervek szerint szeptemberben megnyíló iskola rohamtempóban épül, a beruházás aligha marad a százmilliós nagyságrend alatt. (Mint az atlatszo.hu korábbi cikkéből kiderült, a szakiskola tangazdasága a helyi polgármester, egyben akadémiai elnök Alcsútdoboz-Göböljárási mezőgazdasági telepe lesz. Mészáros Lőrinc a vitatott és tíz évre titkosított állami földbérlet pályázatok egyik helyi nyertese, összesen 1377 hektár állami földbérletet nyert el. Az előző évtizedekben állattartással nem foglalkozó gázszerelő több száz marhával népesítette be az elmúlt hónapokban földjeit).

Ékszerdoboz Felcsúton

Az atlatszo.hu megszerezte a stadion terveit. A fedett lelátós stadion beépített területe a Makovecz tanítvány által készített építési terven 8 650 négyzetméter, az összes burkolt felület több mint 22 ezer négyzetméter lesz. A létesítmény a labdarúgó mérkőzéseken 3500 fő befogadására lesz alkalmas. Koncerteket, kulturális fesztiválokat is terveznek a Közép-Európa ékszerdobozának tervezett, Makovecz-stílusú építményben – a focipályára tett székekkel akár 15 ezerre is növelhető a befogadóképesség. Orbán Viktor a pfla.hu-nak adott interjúban arról beszélt, hogy a stadion „több lesz, mint futballpálya (…)ha technikailag és akusztikailag sikerül jól megépítenünk, akkor a négyhetes nyári szünetben kulturális fesztiválokat is idehozhatunk majd.”

A földterületek megvásárlásán, és a szakiskola felépítésén túl azonban az igazi nagyberuházás az a fedett stadion, amelynek megvalósítása több milliárd forintos befektetés lehet. A tervek szerint az építkezés pénzügyi hátterét az a törvénymódosítás tette lehetővé, amelyet tavaly hagyott jóvá a parlament. Eszerint meghatározott feltételek mellett társasági adókedvezményben részesülhetnek azok a cégek, amelyek látványsportokat, így labdarúgással kapcsolatos beruházásokat támogatnak. Az atlatszo.hu értesülései szerint az alapítványnál úgy számolnak, hogy stadion felépítéséhez 2,7 milliárd forint folyik be hozzájuk társasági adókedvezmény formájában az építkezéshez pedig további 810 millió forintos önrészt szednek majd össze. (Hozzávetőlegesen ugyanezt a becslést közölte korábban egy másik sajtóértesülés is.) Az atlatszo.hu szerette volna megtudni a beruházás pontos terveit, számadatait, de kérdéseire nem kapott választ. Annak ellenére, hogy a miniszterelnök által létrehozott alapítványról, az adókezdvemények felhasználása miatt pedig lényegében közpénzek, adóbevételek hasznosításáról van szó, Szöllősy György a Puskás Ferenc Labdarúgó Akadémia szóvivője lapunknak azt hangsúlyozta: itt magánpénzek felhasználásáról van szó, vagyis a nyilvánosságnak, a sajtónak nem osztanak lapot az adatok megismeréséhez.

Zsinór és gödör

A stadionépítkezés előkészületi munkálatai már javában zajlanak. Első lépésben áprilisban elbontották a meglévő pályákat: felszedték a Magyarországon egyedülálló, a FIFA által két csillagos kategóriába sorolt füvet, és elszállították a százmillió feletti értéket képviselő, és egyébként az akadémia beruházásával megvalósult tesztpályát is. Az atlatszo.hu riportere helyszíni bejárása során azt tapasztalta, hogy az építkezésen vélhetően nem tartják be a biztonsági előírásokat. Mint az általunk elkészített fenti fotó bizonyítja a mintegy 7 méter mély építési gödröt egy jelentős szakaszon hetek óta egyetlen, felnőtt ember mellmagasságában elhelyezett zsinór választja el az utcától, és semmi nem jelzi a közúton gyanútlanul közeledő járókelő számára, hogy itt építkezés folyik.

Az akadémia helyszínen tartózkodó biztonsági őre kérdésünkre azt mondta, hogy szerinte a szülők felelőssége, ha mondjuk egy gyerek véletlenül beesik a gödörbe. A másik őr hol trágár szavakkal, hol a kezében fenyegetően tartott kötéllel és farkaskutyával próbálta elkergetni az átlátszó.hu munkatársát.

Felcsúti „ Aranycsapat ” Labdarúgó Stadion


Csak 120 milliós megbízást nyert Mészáros ügyvédjének irodája a Miniszterelnökségtől

Miniszterelnökség
Kertész és Társai Ügyvédi Iroda
EQUIS VIRIS Fejlesztési Tanácsadó Kft.

közbeszerzés, tanácsadás, átláthatóság, klientúra

Egy mindössze négyéves cég, a fővárosi EQUIS VIRIS Fejlesztési Tanácsadó Kft. ötből négyszer olcsóbb tudott lenni, mint a Mészáros Lőrinc ügyvédjeként elhíresült dr. Kertész József Tamás ügyvédi irodája. A háromfős társaság ezzel 350 millió forint értékű megbízást nyert el a Miniszterelnökségtől, míg a Kertész és Társai Ügyvédi Irodának „mindössze” egy 120 millió forintos keretmegállapodással kell beérnie. Az Átlátszó közbeszerzési szakértője szerint a tender jó példája lehet annak, hogy a NER-cégekkel szemben is van értelme elindulni a tendereken. Ugyanakkor azt egyelőre nem tudni, hogy végül ki és milyen értékű feladatot végezhet el.

Amikor kiderült, hogy a Miniszterelnökség közbeszerzési szakértői tanácsadásra kiírt tenderén nagy valószínűséggel a KESMA-t alapító társaság tulajdonosa és egyben Mészáros Lőrinc ügyvédjének irodája is indult, szinte biztosra vettük, hogy el is viszik a megbízást. A napokban azonban közzétették a tender eredményét, amely szerint egy fiatal cég kenterbe verte a NER-kedvencet, és összesen 350 millió forintnyi megbízást happolt el előlük.

Jogsértő közbeszerzéssel keresett volna közbeszerzési szakértőket a Miniszterelnökség – írtuk meg tavaly júliusban. Egy ajánlattevő azonban vitarendezési kérelmet nyújtott be, szerinte ugyanis a kiírásban többek között túl sok volt a „tervezhetetlen elem”, a kötbér pedig aránytalanul magas. Továbbá azt is kifogásolta, hogy a Miniszterelnökség csak „tartalékosokat” keresett, akik be tudnak ugrani, ha éppen túl sok lenne a munka. Vagyis az ajánlatkérőt nem terhelte megrendelési kötelezettség.

A Miniszterelnökség egyes pontokban elismerte a jogsértés tényét, majd indoklás nélkül visszavonta a tendert.

Augusztusban aztán újra kiírták a közbeszerzési tanácsadók kiválasztására vonatkozó eljárást. Ahogy akkor az Átlátszó közbeszerzési szakértője megállapította: hasonló feltételekkel, mint az első alkalommal. Így nem is volt meglepő, hogy egy ajánlattevő ismét előzetes vitarendezési kérelmet nyújtott be.

Ekkor felbukkant a színen az Integritás Hatóság, amely jogorvoslati kérelemmel fordult a Közbeszerzési Döntőbizottsághoz a tenderrel kapcsolatban. A Döntőbizottság azonban megszüntette a jogorvoslati eljárást arra hivatkozva, hogy hiányzott a hivatalbóli kezdeményezés előterjesztéséhez szükséges jogosultság.

Ezután Vadai Ágnes parlamenti képviselő (DK) rákérdezett Polt Péternél, hogy szerinte minden rendben van-e a kiírással. A legfőbb ügyész feljelentésként értékelte a kérdést és továbbította azt a Budapesti Rendőr-főkapitányságnak (BRFK). Érdeklődtünk a BRFK-nál, hogy indult-e eljárás az ügyben, bár az Átlátszó közbeszerzési szakértője már akkor úgy vélte, az esetnek nincs büntetőjogi relevanciája, „csak” a közbeszerzési jogsértés gyanúja merült fel, amely pénzbírsággal sújtható.

A Budapesti Rendőr-főkapitányság kérdésünkre elmondta, hogy a feljelentéssel kapcsolatban a BRFK 2023. november 22-én feljelentés kiegészítést rendelt el, majd a feljelentést 2023. december 21-én a bűncselekmény hiányában elutasította.

Több száz milliós keretmegállapodások

A közbeszerzés így végül rendben lezajlott, és január 12-én felkerült az ekr.gov.hu-ra a tender eredménye. Ebből kiderült, hogy kikkel köt keretmegállapodást a Miniszterelnökség a „szervezeti egységeiként működő irányító hatóságok, valamint a Közbeszerzési Felügyeleti Főosztály (KFF) uniós támogatású pénzeszközök felhasználásához rendelt feladataihoz kapcsolódó közbeszerzési és jogi szakértői tanácsadás ellátására”.

Az első részt (közbeszerzési szakértői tanácsadás a KFF részére) a Kertész és Társai Ügyvédi Iroda nyerte, miután olcsóbb (nettó 11 500 forintos) árajánlatot adott, mint a Holakovszki Tanácsadó és Szolgáltató Kft., a Contendere Tanácsadó Kft. és a KD Procurement Tanácsadó és Szolgáltató Kft. együtt. A keretmegállapodás összege 120 millió forint.

A második részt (közbeszerzési szakértői tanácsadás IKOP/IKOP Plusz) az EQUIS VIRIS Fejlesztési Tanácsadó Kft. húzta be nettó 9850 forintos tanácsadói óradíjjal.

Szintén ők lettek a befutók a harmadik rész esetén is (közbeszerzési szakértői tanácsadás KEHOP/KEHOP Plusz),

akárcsak a negyedik (közbeszerzési szakértői tanácsadás EFOP/EFOP Plusz),

és az ötödik rész esetén (közbeszerzési szakértői tanácsadás GINOP/GINOP Plusz).

Az EQUIS VIRIS Kft. így összesen 350 millió forint értékű megbízást nyert el. És bár mindegyik részre számos ajánlat érkezett (tehát nagy volt a verseny), mind a négy esetben a Kertész és Társai Ügyvédi Iroda tette a második legolcsóbb ajánlatot.

Mészáros Lőrinc ügyvédjének irodáját is le lehet győzni

2020 decemberében írtuk meg, hogy a dr. Kertész József Tamás lett az egyik legnagyobb hatalmú ember a magyar médiában — legalábbis papíron. Az ügyvéd ugyanis abban az évben szerezte meg a Media Fundamentum Nonprofit Zrt. 100 százalékos tulajdonrészét megtestesítő részvényeket. A Media Fundamentum Zrt. pedig annak a Közép-Európai Sajtó és Média Alapítványnak (KESMA) az alapítója, amelynek 2018-ban a Fidesz-közeli médiaszereplők formálisan odaajándékozták a különböző cégeiket, létrehozva ezzel egy hatalmas médiaszörnyet.

De Kertész József Tamás nemcsak erről ismert. 2018-ban Kertész ügyvédi irodája, a Kertész és Társai Ügyvédi Iroda képviselte ugyanis – az akkor még felcsúti polgármester – Mészáros Lőrincet az osztrák közszolgálati csatornával, az ORF-el szemben. Kertészt azóta is Mészáros ügyvédjeként aposztrofálják. Kertész emellett a Prime Finance és a Prime Property magántőkealap tulajdonosa is.

Úgy tűnik azonban, hogy még Mészáros Lőrinc ügyvédjét is le lehet győzni. Pedig az EQUIS VIRIS Fejlesztési Tanácsadó Kft. nem rendelkezik nagy múlttal – és látszólag politikai kapcsolatokkal sem.

A budapesti céget 2020-ban alapította Dr. Deres Szilárd, Dr. Fodor Gergely és Dr. Lajtai Bálint László, miután mindhárman kiszálltak a szintén üzletviteli és egyéb vezetési tanácsadással foglalkozó Cordict Kft.-ből.

Az EQUIS VIRIS csillaga gyorsan ívelt felfelé: az első évi 8,9 millió forintos bevételt egy 97,6 milliós követte, és 2022-ben is 91,3 milliós forgalmat bonyolítottak.

Ahogy azt a honlapjukon írják: a cég valamennyi szakértője hozzávetőlegesen tíz éves szakmai tapasztalattal rendelkezik, amelynek során „sokszáz, összességében megközelítőleg ezer milliárd forint becsült értékű közbeszerzési eljárás tekintetében láttak el közbeszerzési tanácsadási, minőségbiztosítási, illetve teljes körű bonyolítási feladatokat”.

Még nem tudni, ki nevet a végén

Az Átlátszó közbeszerzési szaktanácsadója szerint a kezdeti kifogások jogosak voltak a pályázók részéről, de a verseny intenzitását ez végül nem befolyásolta. Sőt, végső soron rendkívül kedvező (mélyen a piaci óradíjak alatti) árakkal dolgozó nyerteseket talált a Miniszterelnökség.

Érdemes ugyanakkor továbbra is figyelemmel kísérni a tender sorsát, mert az egyik kifogás éppen az volt a Miniszterelnökség által kiírt feltételekkel kapcsolatban, hogy nem vállaltak lehívási kötelezettséget. Az tehát, hogy végül melyik cégnek mekkora értékben fognak tényleges feladatokat adni, teljes mértékben a Miniszterelnökségen múlik. Így az is lehet, hogy végül valamelyik nyertes egyetlen megbízást sem kap.

A tender sorsát a jövőben is nyomon követjük majd, és beszámolunk a fejleményekről.

Közép - Európai Sajtó és Média Alapítványnak