Vajon mire költhették Karácsonyék a félmilliárd forintnyi „mikroadományt”?

Bajnai Gordon
Karácsony Gergely
Perjés Gábor
Tordai Csaba

OTP
Nemzeti Adó- és Vámhivatal
NAV
Fővárosi Főügyészség

hamis magánokirat felhasználása, kampányfinanszírozás

A 2022-es magyarországi országgyűlési választások külföldi befolyásolásáról szóló titkosszolgálati jelentésből derült ki, hogy a Karácsony Gergely által létrehozott 99 Mozgalom több mint félmilliárd forintnyi adományt kapott ismeretlen forrásból. A nemzetbiztonsági beszámoló szerint a mozgalmat 2021. május 15-én alapította Karácsony Gergely, Budapest főpolgármestere. A pártokon átívelő magyarországi politikai mozgalom azért jött létre, hogy támogassa Karácsonyt a 2021-es ellenzéki előválasztáson, mint az MSZP, a Párbeszéd és az LMP együttes miniszterelnök-jelöltjét.

A mozgalom hivatalos képviselője Perjés Gábor, a Párbeszéd politikusa, akit Bajnai Gordonhoz közel álló személyként ismernek. Perjés dolgozott a Wallis nevű cégnél, amelynek Bajnai volt a vezérigazgatója 2000 és 2005 között.

A titkosszolgálati összefoglaló szerint a mozgalom Facebook-oldala az ellenzéki előválasztást követően néhány héttel inaktívvá vált. A Bajnai Gordon nevével fémjelzett DatAdat Professional Kft. számlaforgalmi adatainak vizsgálata alapján a 99 Mozgalom összesen 616,5 millió forint értékben rendelt meg szolgáltatást a cégtől. A megrendelések több mint kilencven százaléka Karácsony Gergely miniszterelnök-jelölti visszalépését követően realizálódott. A fedezetet a mozgalom saját forrásból biztosította.

A szervezet számlájára egyetlen befizetőként Perjés Gábor azonosítható, aki a számla felett önállóan rendelkezett.

Valutában összesen 918 ezer euró és 3900 angol font készpénzbefizetés valósult meg a számlán a vizsgált időszakban. Perjés Gábor tizenkilenc részletben fizetett be összesen 506 millió forintot

– tartalmazza a nemzetbiztonsági beszámoló.

A 99 Mozgalom gyanús mikroadományai miatt több feljelentés is született. Miután az OTP mint a szervezet számlavezető bankja vizsgálatot indított az ügyben, megállapították, hogy az adománygyűjtő ládákban elhelyezett bankjegyek nagyrészt újak és gyűrődésmentesek, több esetben egymás utáni sorszámúak voltak. A pénzintézet ezután büntetőeljárást kezdeményezett hamis magánokirat felhasználásának gyanúja miatt.

A Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) munkatársai házkutatást tartottak Tordai Csaba – Karácsony jelenlegi jogi főtanácsadója – ügyvédi irodájában. A nyomozati cselekmény során bizonyítékokat foglaltak le a hatóság munkatársai.

Ezt követően a NAV házkutatást tartott Perjés Gábor törökbálinti otthonában is, ahová egyébként a 99 Mozgalmat korábban bejegyezték. Perjés a Magyar Nemzetnek nem árult el részleteket a történtekről, a párbeszédes politikus az ügyvédjéhez irányított bennünket, ám azt nem mondta meg, hogy ki a jogi képviselője.

De nézzük, mi is történhetett, illetve a jelenleg zajló büntetőeljárások eredményeiről eddig mit lehet tudni!

Karácsonyék a 99 Mozgalom megalapítása után adománygyűjtésbe kezdtek. A pénzt állítólag 30×30×30 centiméteres, kocka alakú zárt adományládába helyezték az azon található nyíláson keresztül.

Karácsonyék állítása szerint ezzel a módszerrel gyűlt össze az az 506 millió forint, amelyet Perjés Gábor készpénzben befizetett a már említett OTP-s számlára.

Az is biztosra vehető, hogy a ládák felnyitásáról szóló jegyzőkönyveket Tordai Csaba ügyvédi irodájában vették fel. Ezzel összefüggésben eddig kiderült, hogy két szocialista kötődésű személy egy jegyzőkönyvet aláírt, amit az érintettek el is ismertek.

Igen ám, de sajtóinformációk szerint nem egy, hanem tíz láda felnyitásáról készült jegyzőkönyv, és mindegyik okiraton az említett két MSZP-s munkatárs neve szerepel. Ők azonban kilenc jegyzőkönyv aláírását nem ismerték el, így ezeket a magánokiratokat Tordai irodájában minden bizonnyal meghamisították.

Karácsonyék azon állítása tehát, hogy a több mint félmilliárd forint mikroadományokból gyűlt össze, az OTP fent már ismertetett vizsgálatának eredményét és a többi körülményt figyelembe véve nem lehet igaz. A kérdés, hogy valójában honnan és kiken keresztül érkezett a kampánytámogatás Karácsonyékhoz.

Az is tény, hogy a 99 Mozgalom számlájára befizetett pénzek teljes egészében a baloldal kampányát lebonyolító Bajnai-féle DatAdatnál landoltak.

Nem árt megismételni azonban azt, ami a nemzetbiztonsági jelentés tartalmazott, vagyis hogy Karácsony Gergely már nem is volt kormányfőjelölt-aspiráns, amikor a 99 Mozgalom a DatAdattal különféle szolgáltatásokra szerződött.

Ennek kapcsán érdemes felidézni, hogy a kétfordulós baloldali előválasztás első körét 2021. szeptember 28-án zárták le. A másodikként végző Karácsony október 8-án jelentette be, hogy visszalép Márki-Zay Péter javára, vagyis kiszáll a versenyből.

Ehhez képest Perjés Gábor október elejéig mindössze három alkalommal vitt pénzt a bankba, és összesen 44,4 millió forintot fizetett be.

Perjés a következő nem egész egy évben, 2022 szeptemberéig újabb 16 alkalommal állított be az OTP-hez, és betett a mozgalom számlájára összesen 462 millió forintot. Ha lehet hinni Karácsonyéknak, ezeket a pénzeket már úgy adták össze az állítólagos mikroadakozók, hogy Karácsony Gergely nem is akart miniszterelnök lenni.

Egyelőre rejtély, hogy az akkor már „csak” főpolgármester Karácsony és társai egyáltalán mire adtak Bajnaiéknak félmilliárd forintot.

Azt a nemzetbiztonsági szolgálatok már jó ideje kiderítették, hogy a Korányi Dávid – Karácsony volt tanácsadója – által létrehozott Action for Democray nevű amerikai szervezeten és egy svájci alapítványon keresztül az országgyűlési választások előtt több mint négymilliárd forintnyi kampánytámogatás érkezett külföldről a baloldal megsegítésére.


A baloldal ismert ügyvédjéhez vezethetnek a több száz milliós bűnügy szálai

Karácsony Gergely
Tordai Csaba
Perjés Gábor
Bajnai Gordon

Nemzeti Adó- és Vámhivatal
NAV
Nemzeti Információs Központ
NIK
Index
OTP Bank

NAV-vizsgálat, kampányfinanszírozás, pénzmosás, adócsalás

Bizonyítékokat foglaltak le Bajnai és Karácsony bizalmasánál

Az adóhatóság a fenti hírek miatt feltett kérdéseinkre pontosan azt írta, hogy „a NAV munkatársai büntetőeljárás keretében, adományládákba gyűjtött mikroadományokkal összefüggésben kutattak és foglaltak le bizonyítékokat egy budapesti ügyvédi irodában”.

Ebből pedig nem következhet más, mint hogy a 99 Mozgalom homályos finanszírozásával kapcsolatban történhetett a házkutatás Tordainál.

Ismert, a tisztázatlan forrásból származó, több mint félmilliárd forintnyi támogatás ügyében hamis magánokirat felhasználása, pénzmosás és költségvetési csalás gyanúja miatt van folyamatban büntetőeljárás.

A történtek kapcsán számos, sokszor ellentmondásos nyilatkozat hangzott el. Egyre erősebb azonban a gyanú, hogy mikroadományokról szó sem lehetett.

De vegyük sorban időrendben, hogy mi is történt!

Titkosszolgálati jelentés buktatta le az ellenzéket

A Nemzeti Információs Központ (NIK) júniusban hozta nyilvánosságra a baloldal külföldi kampányfinanszírozásának vizsgálatáról szóló összefoglaló jelentését, amelyben az is szerepelt, hogy több, mint 506 millió forint érkezett a Karácsony Gergely által alapított 99 Mozgalom Egyesület számlájára, döntően euróban és angol fontban. A mozgalom azért jött létre, hogy támogassa Karácsonyt a 2021-es ellenzéki előválasztáson mint az MSZP, a Párbeszéd és az LMP együttes miniszterelnök-jelöltjét. A mozgalom hivatalos képviselője Perjés Gábor, a Párbeszéd politikusa, akit Bajnai Gordonhoz közel álló személyként ismernek. Perjés félmilliárd forintot fizette be készpénzben a szervezet bankszámlájára, több részletben, összesen tizenkilenc alkalommal.

Kis ládikáktól a gazdag magyarokig és külföldiekig

A tetemes mennyiségű pénz forrása egyelőre nem ismert, Karácsony Gergely először azt állította, hogy mikroadományokból jött össze a félmilliárd forint, majd gazdag magyar és külföldi adakozókról beszélt, de közben kiderült, hogy teljesen életszerűtlen az adománygyűjtő ládákról szóló magyarázkodás.

Idén június 7-én az Index podcastműsorában azt mondta a főpolgármester, hogy nem kis, hanem nagy ládikákban gyűlt össze a félmilliárd forint.

A műsorvezető kérdésére aztán úgy magyarázkodott, hogy „nyilván nagyon sokan vannak olyanok, akik gazdag emberek, és euróban tartják a pénzüket, vagy egyébként magyar állampolgárok vagy nem magyar állampolgárok, nem tudom…”

Ugyanebben a műsorban azt is kijelentette, hogy Perjés Gábor az egyedüli ember, aki ezt a pénzt, az összegyűjtött adományokat a bankszámlára be tudta fizetni, és a jogszabály szerint járt el minden szempontból. Karácsony – állítása szerint – nem vett részt az adománygyűjtő rendezvényeken. Ezt azzal indokolta, hogy nem akarta tudni, ki az, aki pénzügyileg támogatja.

A főpolgármester pénzembere is mellébeszélt

Perjés Gábor ugyan alig nyilatkozott az ügyben, de amikor megtette, ő is tartotta magát a mikroadományok meséjéhez. Június 27-én a HVG-nek azt mondta: „a bankkártyás és átutalással történő adománygyűjtés mellett a 350/2011. (XII. 30.) korm. rendelet 10. §-a szerint, zárt adománygyűjtő láda útján is gyűjtött folyamatosan mikroadományokat. A zárt adománygyűjtő láda rendszeres felnyitását követően annak tartalmát a jogszabályi követelményekkel összhangban az egyesület ügyvezetője fizette be az egyesület bankszámlájára.”

Tordai Bence szerint nincs itt semmi látnivaló

Tordai Bence, a Párbeszéd társelnöke még július 11-én azt próbálta elmagyarázni az ATV-ben, hogy semmi probléma nincs a félmilliárdos adománnyal. „Vannak magyar emberek, akiknek vannak különböző külföldi devizákban megtakarításaik. Nyilván olyanok áldoznak nagyobb tételeket a kampányra, akik nem a napi megélhetéstől vonják el ezt a pénzt. […] Nem, nem kínos. Épp most mondtam, hogy sem jogilag, sem morálisan nincsen ezzel probléma. Úgyhogy nem, nem kínos” – ismételgette Tordai.

Arról is beszámoltunk korábban, hogy az ügyben több feljelentés született, amelyek nyomán a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) költségvetési csalás miatt rendelt el nyomozást . A NAV később pénzmosás elkövetésének gyanújára is kiterjesztette a vizsgálatot.

Feljelentést tett az OTP Bank

Figyelemre méltó esemény a félmilliárdos botrányban, hogy szeptemberben az OTP Bank is feljelentést tett ismeretlen tettes ellen hamis magánokirat felhasználása miatt. Karácsony pénzügyeket intéző embere, Perjés Gábor ugyanis többször is olyan jegyzőkönyveket adott át az OTP-nek, amelyek adománygyűjtő ládák felnyitásáról szóltak.

A hitelintézet a sajtóban megjelent hírek után belső ellenőrzési vizsgálatot rendelt el, majd ennek végén súlyos megállapításokat tett.

Ezek egyike, hogy a jegyzőkönyvek szerint az adományt alapvetően külföldön élő magyar személyektől gyűjtik egy nagyjából 30×30×30 centiméter nagyságú adománygyűjtő ládába.

Ezekbe a Perjésék által leadott jegyzőkönyvek állítása szerint 2-3 ezer bankjegyet, egy esetben pedig 3811 bankjegyet préseltek be. A feljelentés szerint viszont „a ládába a tetején található résen keresztül bankjegycsomagok nem helyezhetők el, ugyanakkor megállapítást nyert, hogy a behozott bankjegyek többsége – elsősorban az euróbankjegyek – újak voltak, gyűrődésmentesek, több esetben egymás utáni sorszámúak és összetapadtak (mintha a nyomdából kikerülve nem használták volna azokat).”

Megdőlt a ládikák meséje

A feljelentés döntő megállapítása így hangzik:

álláspontunk szerint a csomag típusú elhelyezés fizikailag kizárja a szóban forgó ládákba történő pénzek belehelyezését.

A hitelintézet belső ellenőrzési vizsgálata mindemellett azt is megállapította, hogy a jegyzőkönyvek többségén a forint bankjegyeken kívül csak 50 eurós és 100 eurós bankjegyek szerepeltek, ráadásul két jegyzőkönyvön megegyező darabszámú a 100 eurós bankjegyek száma.

A megállapítások között az is szerepel, hogy csak egyetlen esetben volt angol font is a bankjegyek közt, és abból is kizárólag 50 fontos bankjegyek. Összefoglalva:

a feljelentés szerint az adománygyűjtő ládák története hazugság, ugyanis a – döntő többségükben 50 és 100 eurós címletű – bankjegyek valójában inkább csomagokban érkezhettek.

Bajnaiékig érnek a botrány szálai

A dokumentum arra is kitért, hogy a befizetések rendre megegyeztek a közvetlenül a befizetést követően az egyesület egyik kiemelt partnere (a Bajnai-féle DatAdat-csoportról lehet szó – a szerk.) részére történő átutalások összegével.

Az OTP feljelentésének indokolása úgy zárul, hogy „felmerül a gyanú, hogy a 99 Mozgalom Egyesület által bankunk részére – forrásigazolás céljából – megküldött jegyzőkönyvek tartalma nem felel meg a valóságnak, ezáltal megtévesztették a bankot oly módon, hogy a befizetett összegek tényleges, valódi forrását nem jelölték meg, azt nem hozták a pénzintézet tudomására, ezáltal a bank nem tudott hitelt érdemlően meggyőződni a befizetett összegek valódi forrásáról”.

A feljelentést a NAV a korábban elrendelt nyomozás részeként vizsgálja.


Házkutatást tartott a NAV Karácsony pénzhordó emberénél

Perjés Gábor
Tordai Csaba
Karácsony Gergely

A Magyar Nemzet információi szerint a főpolgármester pénzemberének törökbálinti otthonához is kiszállt az adóhatóság, amelynek munkatársai a 99 Mozgalom bűnügyével összefüggésben tartottak házkutatást.

Ismert, néhány nappal ezelőtt ugyanebben az ügyben Karácsony Gergely jogi főtanácsadója, Tordai Csaba ügyvédi irodájában is házkutatást tartott a NAV, ahol okirat-hamisítás bűncselekményét alátámasztó bizonyítékokat foglaltak le egy ügyész jelenlétében.

Karácsonyék bűncselekménygyanús adománygyűjtése egy tavaly nyilvánosságra hozott titkosszolgálati jelentéssel lepleződött le.

A beszámolóból egyebek mellett kiderült, hogy a mozgalom pénzügyeit intéző Perjés Gábor 2021 augusztusa és 2022 szeptembere között összesen tizenkilenc alkalommal készpénzben fizetett be több mint 500 millió forintnyi összeget a szervezet számlájára. A pénz több mint négyötöde euróban és fontban érkezett a 99 Mozgalomhoz.

Az ügyben Tényi István és a mozgalom számlavezetője, az OTP feljelentése alapján költségvetési csalás, pénzmosás és hamis magánokirat felhasználása gyanúja miatt van eljárás. Fontos körülmény, hogy a bank által feltárt adatokból arra lehet következtetni, hogy mikroadományokról szó sem lehetett.


Bűncselekménygyanús mikroadományok: Karácsony főtanácsadójának megingathatatlan a városházi pozíciója

Hetek óta keressük Karácsony Gergelyt és körét a főpolgármester által alapított 99 Mozgalom bűncselekménygyanús pénzügyei miatt folytatott nyomozás körülményeivel kapcsolatban, ám eddig semmilyen választ nem kaptunk a kérdéseinkre.

Legutóbb arról érdeklődtünk a fővárosi önkormányzat sajtóosztályánál, hogy a nyilvánosságra került információkat követően miért nem függesztették fel Tordai Csabát a jogi főtanácsadói pozíciójából.

Egymásra utalva

Ez már csak azért is indokolt lenne, mert Tordai tulajdonképpen maga is belekeveredett a bűnügybe. Sőt, a félmilliárd forintnyi „mikroadomány”-ügy egyik kulcsfigurája lehet, hiszen a hatósági vizsgálat szerint az ő ügyvédi irodájában hamisíthattak meg több, az adománygyűjtés körülményeiről szóló jegyzőkönyvet.

Ennek ellenére jelenleg úgy tűnik, hogy bár Tordai tekintélyét kikezdte botrány, a városházi pozíciója megingathatatlan.

A főváros ügyeibe belelátó forrásunk szerint Gyurcsány Ferenc egykori államtitkára olyan nélkülözhetetlen támasza Karácsonynak, hogy az elmozdítására semmi esély.

Ezen a ponton érdemes felidézni, hogy még 2020 őszén – vagyis a Városháza-gate kirobbanása előtt egy évvel – a 444.hu felületén a Direkt36 is foglalkozott Tordai Csaba és Karácsony Gergely évtizedekkel ezelőttre visszanyúló kapcsolatával. Mint írták, Tordai nemcsak Karácsony egyik legközelebbi munkatársa, hanem egyúttal az egyik legrégebbi barátja is. Már az egyetemen közel hozta őket egymáshoz a politika iránti érdeklődésük és később, a 2002-es választás idején is dolgoztak együtt a Medián közvélemény-kutató cégnek.

A portál cikke szerint a bizalmi viszony a későbbiekben is megmaradt, s 2019-ben a főpolgármesteri mandátumot nyerő Karácsony jóval nagyobb befolyási kört testált Tordaira, mint ami a jogi főtanácsadói titulusból kikövetkeztethető lenne. – Valójában ő az egyik legbefolyásosabb ember a Városházán. „Csaba a pecsétőr” […] Karácsony aláírása előtt mint „főjogász” mindent ellenőriz jogi szempontból – közölte a Direkt36, amely szerint a főtanácsadó kulcsszerepet játszik az olyan nagy horderejű projektekben is, mint például a fővárosi parkolás átalakítása.

És ha már Városháza-gate, akkor fontos megemlíteni, hogy az üggyel összefüggésben nyilvánosságra került hangfelvételeken Gansperger Gyula, baloldali üzletember úgy jellemezte Tordai szerepét, hogy bár „nincs úgymond hivatali tisztsége, de minden olyan szerződés, rendelkezés, tervezet, ami kimegy a főpolgármestertől, azt ő készíti elő, és ő vizsgálja meg, hogy működőképes-e. Tehát mielőtt ez kimegy a nyilvánosságra, hogy aláírja a Gergő a szerződést, azt a Tordai Csaba láttamozza.” Tordai tevékenységéről egyébként az egyik nyilvánosságra került felvételen Bajnai Gordon volt baloldali miniszterelnök is említést tett. Úgy fogalmazott:

Gyakorlatilag két ember üzemelteti ma a Városházát, ő az egyik.

A kampányra nem költhették a félmilliárdot

Emlékezetes: egy júniusi nemzetbiztonsági jelentés rögzítette, hogy Karácsony mozgalmának számlájára 506 millió forint érkezett, döntően euróban és angol fontban. Ezt az összeget a mozgalom pénzügyeit intéző Perjés Gábor fizette be készpénzben, összesen 19 alkalommal. Bár a mozgalom a főpolgármester 2021. októberi előválasztási kampányát volt hivatott elősegíteni – Karácsonyék állítólag erre gyűjtötték a pénzt –, azonban Perjés az utolsó befizetést tavaly szeptemberben tette, vagyis közel fél évvel az országgyűlési választás után.

Tehát a kampányra nem költhették a félmilliárdos összeg egészét, de megbukott Karácsonyék mikroadományokról szóló magyarázata is.

Ugyanis szeptemberben az OTP, a 99 Mozgalom számlavezetője egyebek megállapította, hogy Perjés döntő többségben 50 és 100 eurós címletű bankjegyeket fizetett be, amelyek nem egy esetben újak, gyűrődésmentes voltak, összetapadtak, sorszámuk követte egymást, s leginkább csomagokban érkezhettek. Ráadásul a bank szerint bele sem fértek volna a gyűjtőládikákba a jegyzőkönyvekben szereplő összegek. Az OTP ezt követően feljelentést tett, de Tényi István feljelentése nyomán a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) már júliusban elrendelte a nyomozást költségvetési csalás, majd pénzmosás gyanújával.

November elején értek el az ügy szálai Tordai Csabáig, akinek az ügyvédi irodájában tartott házkutatás során különböző iratokat foglaltak le az adónyomozók. Az adománygyűjtő ládák tíz jegyzőkönyvén az MSZP két munkatársának neve szerepelt, ám a szocialista párt csak egy jegyzőkönyv aláírását ismerte el, a többin így nem szerepelhetne a munkatársaik neve. Vagyis az adománygyűjtő ládák tíz okiratából kilencet meghamisíthattak.

Tordai elérhetetlen

Néhány napon belül házkutatást tartottak Perjés Gábor törökbálinti házában is, ahova a 99 Mozgalmat bejegyezték. Bár Perjést és Karácsonyt sikerült személyesen elérnünk, egyikük sem kommentálta a hatósági eljárást. Tordai Csaba pedig teljesen elérhetetlenné vált lapunk számára, sőt a munkahelyén, a Városházán sem volt fellelhető az elmúlt hetekben.


Negyven rendbeli csalással is vádolják az Amnesty International Magyarország Igazgatójának testvérét

Nemzeti Adó- és Vámhivatal
Fővárosi Törvényszék
Open Society Foundations

csalás, ügyvédek, NAV-vizsgálat, adócsalás

Megközelítőleg negyvenrendbeli csalás miatt áll bíróság előtt Vig Mór, akit a közelmúltban sok száz milliós számlagyár irányítása miatt vett őrizetbe a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) – értesült a Magyar Nemzet.

A II. és III. Kerületi Bíróságon lévő eljárás tényét a Fővárosi Törvényszék sajtóosztálya is megerősítette lapunknak. Úgy tudjuk, az okirat-hamisítás és ügyvédi visszaélés vádjával is zajló ügyben februárban döntés is született, Vig Mórt pedig két év börtönbüntetésre ítélték, aminek végrehajtását öt év próbaidőre felfüggesztették.

Az ítéletet a Fővárosi Törvényszék nemrég hatályon kívül helyezte azzal az indokkal, hogy a sértettek tekintetében a polgári jogi igényről nem döntött az elsőfokú bíróság, amit pótolni kell. Információink szerint az ügy sértettjei többmillió forint kártérítést szeretnének.

Sok száz milliós számlagyárat is „menedzselhetett” az Amnesty-vezér testvére

Emlékezetes, Vig Mórt a napokban többek között költségvetési csalással gyanúsította meg az adóhatóság. A NAV múlt szerdán név említése nélkül számolt be arról, hogy a bíróság letartóztatott egy praxisától eltiltott budapesti ügyvédet. A jogász olyan gazdasági társaságot működtetett, amely az adócsökkentés érdekében több száz millió forint összegben fogadott be valótlan tartalmú számlákat.

Ezek mögött tényleges gazdasági tevékenység nem mutatkozott, a dokumentumok elszámolásának célja egyértelműen az adóelkerülés volt.

A NAV emberei 33 fővárosi helyszínen kutattak és – két kábítószer- és pénzkereső kutyát is bevetve – dokumentumokat, elektronikus adatokat, hamis kormányhivatali bélyegzőt, valamint nem kis mennyiségben készpénzt foglaltak le. A hatóság üzletszerűen elkövetett, különösen nagy vagyoni hátrányt okozó költségvetési csalás elkövetése és más bűncselekmények miatt folytat eljárást a 37 éves férfi ellen.

Bizalmi állásokban

Az exügyvédről nem sokkal később kiderült, hogy nem más, mint az Amnesty International Magyarország igazgatójának testvére. Vig Dávid jól ismert a magyar közéletben, a Soros-hálózat fontos magyarországi láncszeme, hiszen milliárdos összegek felett rendelkező, illetve komoly külföldi támogatást kapó, a tőzsdespekuláns befolyása alatt álló szervezeteknél volt bizalmi állásban.

Vig vezette korábban a Magyar Helsinki Bizottság rendészeti programját, de ami ennél is fontosabb, hogy Vig az Amnesty International Magyarország igazgatói pozíciója előtt öt évig, 2011 és 2016 között Soros György alapítványánál, az Open Society Foundations (OSF) Emberi jogi programjának büntető igazságszolgáltatási csoportjában dolgozott.

Az OSF az, amely több mint tízmilliárd forinttal tőkésítette fel magyarországi hálózatát. Ide köthető az Amnesty International hazai szervezete is, amelyről tudható, hogy nem egy esetben a hazánk elleni külföldi támadásokhoz kreált muníciót.

A szervezet nekiment a bírósági hivatalnak és lépten-nyomon kritizálta az igazságügyi rendszert, továbbá hathatós intézkedéseket követeltek a korrupcióellenes harccal összefüggésben. Utóbbinak persze Vig testvérének letartóztatása után van némi pikantériája, pláne úgy, hogy a legújabb információk szerint közös cégük is van, amit szintén vizsgálnak a hatóságok.


Több helyszínen is házkutatást tartott a NAV a 24.hu tulajdonosának félmilliárdos adócsalási botránya miatt

Nemzeti Adó- és Vámhivatal
Fővárosi Főügyészség
OLAF

média, NAV-vizsgálat, adócsalás, hűtlen kezelés, EU

Több helyszínre is kiszállt, majd házkutatást tartott és bizonyítékokat foglalt le a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) abban a büntetőeljárásban, aminek egyik érintettje Varga Zoltán baloldali médiamogul – derült ki a nyomozást felügyelő Fővárosi Főügyészség lapunknak adott válaszából.

Mint írták, „az ügyben a nyomozó hatóság több helyszínen tartott kutatást, ezek során tárgyi bizonyítékokat – okiratokat és elektronikus adatokat – foglalt le”. A vádhatóság a nyomozás érdekeire tekintettel további információkat nem közölt.

Ismert, a 24.hu tulajdonosát és két társát tavaly különösen jelentős, azaz ötszázmillió forintot meghaladó vagyoni hátrányt okozó költségvetési csalással és hűtlen kezeléssel gyanúsították meg, miután

az adóhatóság azt feltételezi, hogy a korábban Vargához köthető, lényegében uniós pénzből megalapított Nógrádi Vegyipari Zrt. részvényeinek pár évvel ezelőtti eladásával kár érhette az Európai Unió költségvetését.

Információink szerint a pénzügyi nyomozók azt feltételezik, hogy a kár több mint félmilliárd forint.

A NAV mellett az OLAF is vizsgálódott

A nyomozást megelőzte, hogy Budai Gyula fideszes képviselő 2021-ben elsőként az Európai Csalás Elleni Hivatalhoz (OLAF), majd pár hónappal később a NAV-hoz fordult a Central Médiacsoport vezetőjének ügyében. A NAV-nak megküldött feljelentés és az OLAF-nál tett bejelentés lényegében ugyanarról szól: a szálak a CenTech Új Magyarország Kockázati Tőkealap létrehozásához vezetnek. A tízéves futamidejű tőkealap 2010-ben, a Jeremie I európai uniós program részeként jött létre, aminek mértéke ötmilliárd forint volt és hetven százalékban uniós forrásból állt.

A tőkealap – amit egyébként a Varga Zoltán vezette Central-Fund Kockázati Tőkealap-kezelő Zrt. kezelt – alapította meg a Nógrádi Vegyipari Zrt.-t, amelynek 99 százalékos tulajdonosa volt. A cég részvényeit a nem sokkal az eladás előtt alapított Avogadro 2020 Projekt Kft. 459 millió forintért vette meg.

Kár érhette az unió költségvetését

A feljelentés szerint az Avogadro 2020 Projekt Kft.-t kifejezetten azért hozták létre, hogy áron alul megszerezhessék a Nógrádi Vegyipari Zrt.-t.

Utóbbi vállalkozás igazgatóságának tagja és a vevő Avogadro 2020 Projekt Kft. alapításkori ügyvezetője, illetve egyik tulajdonosa ugyanis ugyanaz a személy, Varga jó ismerőse, bizalmasa. A NAV-hoz eljuttatott dokumentumban az is szerepelt, hogy a Nógrádi Vegyipari Zrt. egymilliárd forintos értéke jelentősen, több mint félmilliárddal meghaladta a vevő által fizetett árat, emiatt érhette kár az EU költségvetését.

Borítókép: Varga Zoltán, a Centrál Médiacsoport vezetője (Forrás: Centrálmédiacsoport.hu)

Central - Fund Kockázati Tőkealap - kezelő Zrt.


Lecsapott a hatóság egy gyanúsítottra az Eötvös Gimnázium korrupciós bűnügyében

Központi Nyomozó Főügyészség
Fővárosi Nyomozó Ügyészség

Hangfelvétel a bizonyítékok között

Ahogy arról lapunk is beszámolt, hónapokkal ezelőtt felvetődött annak a gyanúja, hogy vesztegetési pénz kellett ahhoz az iskolában, hogy azokat a diákokat is felvegyék az elit iskolák között számontartott intézménybe, akiknek nem sikerült a hivatalos felvételi. Egy hangfelvételen arra is utaltak, hogy a korrupt beiskoláztatási rendszert ráadásul az igazgató és az iskolához tartozó alapítvány vezetője működtethette.

Kenőpénzt kérhettek

Ismert, a Metropol által közreadott hangfelvételekből arra lehetett következtetni, hogy Moss László igazgató és a gimnáziumhoz tartozó alapítvány vezetője, Kálmán Gábor a nyolcszoros túljelentkezés ellenére is fenntarthatott iskolai helyeket az írásbelit egyébként elbukó gyerekek felvételére. Ehhez a hangfelvétel szerint állítólag minimum félmillió forintot kellett befizetniük a tehetős szülőknek. A botrányos felvétel annak a gyanúját is felvetette, hogy nem egyszeri esetről volt szó, mert már évtizedek óta fogadhattak el kenőpénzt azoktól a módosabb szülőktől, akik a rosszul sikerült felvételi ellenére is az Eötvösbe szerették volna csemetéjüket járatni.

Azt mondtad, hogy nem mi vagyunk az első kísérleti nyulak ebben a helyzetben, és itt zárójelben jelezném, hogy igaz, amit mondtál, mert a mi ismeretségi körünkben is van olyan, ma is az Eötvösbe járó gyermek, aki általánosban bukdácsolt, majd a hatosztályosba felvették. Van ilyen három a körünkben, hol saját gyermek, hol unoka

– mondta egy édesapa a hangfelvételen, amire az iskolaigazgató jobbkeze, Kálmán Gábor végig helyeselt. Az alapítvány vezetője végig azzal nyugtatgatta az apát, hogy ez már nem az első olyan alkalom, hogy Moss László igazgató a saját hatáskörében vesz fel szóbeli nélkül több olyan gyermeket, akinek korábban nem sikerült a felvételije.

Az iskola a botrány kirobbanása után közleményben tagadta a vádakat, ezért a legújabb információk miatt újra kíváncsiak voltunk a gimnázium álláspontjára. Arra kérdeztünk rá, hogy hallottak-e a gyanúsításról, és ha igen, tudják-e, kiről van szó. Amint válaszolnak, frissítjük cikkünket.


Öt év fegyházbüntetésre ítélte kémkedés miatt a Kúria a volt jobbikos Kovács Bélát

Kúria
Európai Unió
Alkotmányvédelmi Hivatal
Központi Nyomozó Főügyészség

kémkedés, ítélet/döntés, adócsalás, magánokirat-hamisítás, bíróság, EU, titkosszolgálat

Jelentősen súlyosbította a Kovács Béla volt jobbikos európai parlamenti képviselőre másodfokon kiszabott büntetést ma meghozott, jogerős ítéletében a Kúria.

A legfőbb bírói fórum bűnösnek mondta ki Kovács Bélát az Európai Unió Intézményei elleni kémkedés és költségvetési csalás bűntettében valamint magánokirat-hamisítás vétségében, ezért

öt év fegyházbüntetésre valamint tíz év közügyektől eltiltásra ítélte.

Az ítélet szerint a volt politikus büntetése kétharmadának letöltése után szabadulhat csak feltételesen. Az ítélethirdetésnek a minősített adatok miatt csak a rendelkező része volt nyilvános, így az indoklást már zárt ajtók mögött ismertette a bíróság.

A jelenleg Moszkvában élő politikus – hasonlóan a másodfokú eljáráshoz – nem volt jelen az ítélethirdetésen.

Nyolc éve kezdődött az ügy

Az egykori politikus ellen az Alkotmányvédelmi Hivatal 2014-ben tett feljelentést, majd a Központi Nyomozó Főügyészség 2017-ben vádat is emelt ellene az Európai Unió intézményei elleni kémkedés,

jelentős vagyoni hátrányt okozó, üzletszerűen elkövetett költségvetési csalás valamint három rendbeli folytatólagosan elkövetett hamis magánokirat felhasználása miatt.

A főügyészség közlése szerint a polgári elhárítás figyelmét az keltette fel, hogy a képviselő rendszeresen találkozott konspiratív módon orosz diplomatákkal, és havonta Moszkvába látogatott.

A vád lényege, hogy a képviselő 2012 és 2014 között orosz hírszerzőknek adott át információkat a többi között energetikai ügyekben, az európai parlamenti választásokról, a magyarországi belpolitikai helyzetről és a paksi atomerőmű bővítéséről.

Mindezek célja az volt, hogy az EP-n belül erős háttérbázissal rendelkező, nyíltan EU-ellenes tábor jöjjön létre,

belülről bomlasszák az Európai Közösségek intézményeit és az orosz érdekeket helyezzék előtérbe.

A volt jobbikos képviselő végig tagadta bűnösségét.

Első fokon részben felmentés

A Budapest Környéki Törvényszék 2020. szeptemberében

első fokon felmentette Kovácsot a kémkedés vádja alól,

ugyanakkor a többi bűncselekményben bűnösnek találta, így költségvetési csalás és hamis magánokirat felhasználása miatt másfél év – három évre – felfüggesztett szabadságvesztéssel és 600 ezer forint pénzbüntetéssel sújtotta.

A bíró a szóbeli indoklásában arról beszélt, hogy Kovács Béla tevékenysége

csak formailag merítette ki a kémkedés fogalmát, tartalmilag nem.


Házkutatást tartott az adóhatóság a Lánchíd felújítását végző A-Híd Zrt.-nél

Budai Központi Kerületi Bíróság
Magyar Helsinki Bizottság
Open Society Foundations

A magyar építőipar meghatározó szereplőjénél, az A-Híd Zrt.-nél tartott házkutatást múlt év végén a nyomozó hatóság – értesült több forrásból a Mandiner.

A cég neve többek között onnan is ismerős lehet, hogy ők végezték a Lánchíd felújítását.

Az A-Híd Zrt.-nél zajlott házkutatással összefüggésben kerestük a rendőrséget, az ügyészséget és a Nemzeti Adó- és Vámhivatalt (NAV) is. Az adóhatóság válaszában az építőipari vállalkozás nevére nem tett utalást, ugyanakkor lapunknak küldött tájékoztatásában nem cáfolta a házkutatás tényét. Sőt,

válaszukból az is kiderült, hogy a hatósági intézkedés a több százmilliós számlagyár-ügy miatt letartóztatott Vig Mór elleni eljárás keretében történt:

„Tájékoztatjuk, hogy egy praxisától eltiltott budapesti ügyvéd tevékenysége miatt elrendelt nyomozás során a pénzügyőr nyomozók 33 fővárosi helyszínen kutattak és foglaltak le bizonyítékként dokumentumokat, elektronikus adatokat, hamis kormányhivatali bélyegzőt, valamint készpénzt. A témában a Nemzeti Adó- és Vámhivatal 2023. november 29-én adott ki sajtóközleményt, amelyet kérünk tekintsen irányadónak” – írta az A-Híddal kapcsolatos kérdésünkre a NAV.

A jogász november vége óta letartóztatásban van, a NAV Bűnügyi Főigazgatósága több százmilliós számlagyár működtetése miatt, különösen nagy vagyoni hátrányt okozó, üzletszerűen elkövetett költségvetési csalással gyanúsította meg.

Nemzetközi csalás, korrupció, erőszak


Több mint 21 milliárd forint ment el kommunikációra Rogán Antal hivatalából három hónap alatt

Nemzeti Kommunikációs Hivatal (NKH)
New Land Media Kft.
Lounge Design Kft.

30 darab kommunikációs szerződést kötött a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter, Rogán Antal alá tartozó Nemzeti Kommunikációs Hivatal (NKH) állami cégek és minisztériumok megbízásából az idei második negyedévben – derül ki a Media1 által a Közbeszerzési Értesítőben megtalált és áttanulmányozott 92 oldalas beszámolóból.

A szerződések összértéke csaknem 13 milliárd 130 millió forint. Kivétel nélkül mind a harminc esetben a NER kedvenc médiavállalkozója, Balásy Gyula két cége, az ugyanazon a budapesti címen működő New Land Media Kft. és Lounge Design Kft. volt a nyertes ajánlattevő.

Mint arról a Media1 a múlt héten elsőként beszámolt, az NKH július 20-án is közzé tett már két negyedéves beszámolót, amelyekből az derült ki, hogy április és június között a turizmus, az országimázs és a divat népszerűsítésére is kiosztottak összesen 8 milliárd 428 millió forint közpénzt Balásy cégeinek, valamint a Mediátor reklámügynökségnek.

A Media1 által most megismert legújabb szerződések és a keretösszegek (csökkenő sorrendben) a következők:

„2023-2025. évi komplex kommunikációs, rendezvényszervezési feladatok ellátása az MVM Csoport részére” nettó 4 milliárd 601 millió forintért;

„Európa jövőjét érintő nemzetközi és hazai színtéren történő kormányzati kommunikációval kapcsolatos feladatok ellátása, valamint az állampolgárok életét kiemelten érintő kormányzati döntésekkel kapcsolatos feladatok ellátása (Miniszterelnöki Kabinetiroda)” nettó 3 milliárd 150 millió forintért;

„A World Athletics Championship Budapest 2023 kommunikációs és médiaügynökségi feladatainak ellátása a Nemzeti Rendezvényszervező Ügynökség Nonprofit Zrt. részére – III. ütem” nettó 1 milliárd 483 millió forintért;

„A World Athletics Championship Budapest 2023 kommunikációs és médiaügynökségi feladatainak ellátása a Nemzeti Rendezvényszervező Ügynökség Nonprofit Zrt. részére – II. ütem.” nettó 1 milliárd forintért;

„Komplex kommunikációs ügynökségi feladatok ellátása az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zrt. részére, 2023-2024” nettó 500 millió forintért;

„Az EXIM (Magyar Export-Import Bank Zrt. és Magyar Exporthitel Biztosító Zrt.) 2023. évi tevékenységéhez kapcsolódó kommunikációs és rendezvényszervezési feladatok ellátása” nettó 320 millió forintért;

„Komplex kommunikációs ügynökségi feladatok ellátása a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara részére, 2023-2024” nettó 252 millió forintért;

„Mobilfizetést népszerűsítő kampány komplex kommunikációs és médiaügynökségi feladatainak ellátása a Nemzeti Mobilfizetési Zrt. számára, 2023” nettó 247 millió forintért;

„Komplex kommunikációs ügynökségi feladatok ellátása a Miniszterelnökség számára, 2023” nettó 204 millió forintért;

„Kommunikációs ügynökségi, gyártási feladatok ellátása az Erzsébet a Kárpát-medencei Gyermekekért Alapítvány részére, 2023” nettó 169 millió forintért;

„A Diákhitel Központ Zrt. 2023. évi kommunikációs tevékenységével és médiakampányaival összefüggő komplex kommunikációs feladatok ellátása” nettó 161 millió forintért;

„Komplex kommunikációs ügynökségi és rendezvényszervezési feladatok ellátása a MÁV-START Zrt. számára, 2023” nettó 150 millió forintért;

„Az MTVA kommunikációs tevékenységéhez kapcsolódó kommunikációs és médiaügynökségi feladatok ellátása, 2023” nettó 110 millió forintért;

„A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. 2023. évi kommunikációs, rendezvényszervezési és médiaügynökségi feladatainak ellátása” nettó 109 millió forintért;

„Komplex kommunikációs és médiaügynökségi feladatok ellátása a Nemzeti Közszolgálati Egyetem számára, 2023” nettó 90 millió forintért;

„Piackutatási és utasszámlálási feladatok ellátása a MÁV-START Zrt. részére, 2023” nettó 75 millió forintért;

„Médiaügynökségi és gyártási feladatok ellátása a Nemzeti Artista-, Előadó- és Cirkuszművészeti Központ Nonprofit Kft. részére, 2023. II. ütem” nettó 65 millió forintért;

„Komplex kommunikációs ügynökségi feladatok ellátása a Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Zrt. részére” nettó 59 millió forintért;

„Komplex stratégiai kommunikációs feladatok ellátása a Miniszterelnöki Kabinetiroda részére” nettó 50 millió forintért;

„Kommunikációs ügynökségi és filmgyártási feladatok ellátása a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) részére, 2023” nettó 50 millió forintért;

Valamint szerepel még a negyedéves beszámolóban 10 kisebb kommunikációs és médiaügynökségi szerződés többek között az az Igazságügyi Minisztérium, az Energiaügyi Minisztérium, az ORFK, a Volánbusz, a Szépművészeti Múzeum és az Eszterházy Károly Katolikus Egyetem számára, amelyek keretösszege nem éri el az 50 millió forintot.

A szerződéseket április 3. és június 26. között írták alá. A megbízásokat elnyerő New Land Media és Lounge Design több estben is jelezte, hogy a teljesítés során alvállalkozókat is bevonnak majd, de csak a rendezvényszervezés területén.

Az utolsó pillanatban kihúzatta magát Balásy Gyula, a kék kormányplakátos médiavállalkozó a legbefolyásosabb médiavezetők toplistájáról

Jövőre még többet költene a kormány az állampapírok reklámozására, amit eddig rendre Balásy Gyula cégeire bíztak

Súlyos milliárdokba került az adófizetőknek a kormány Európa jövőjéről szóló kommunikációs kampánya

Elromlott a Ferrari, ezért érkezett Lamborghinivel Balásy Gyula, a magyar lakosság rettegésben tartásából súlyos állami milliárdokat kereső milliárdos (Videóval!)

További híreket érhet el a Media1.hu oldalon. Követhet bennünket Facebookon is.

Borítókép: Rogán Antal a Parlamentben 2023. április 12-én. Fotó: YouTube

Erzsébet a Kárpát - medencei Gyermekekért Alapítvány

Nemzeti Artista -, Előadó - és Cirkuszművészeti Központ Nonprofit Kft.


Újabb százmilliókat nyertek Balásy Gyula cégei sportesemények kommunikációjára

Nemzeti Rendezvényszervező Ügynökség Nonprofit Zrt.

Az idei karate VB rendezvényszervezési, kommunikációs és médiaügynökségi feladatait és a jövő évi ritmikus gimnasztika EB előkészítését is a NER-kedvenc Balássy Gyula cégei végezhetik – derül ki a Nemzeti Rendezvényszervező Ügynökség honlapjáról, ahol a múlt héten frissítették a közbeszerzési szerződések nyilvántartását.

A Media1 által megtalált lista legújabb tételei szerint a Budapesten október végén megrendezésre kerülő 2023. évi WKF Felnőtt Karate Világbajnokságra 1 milliárd 348 millió forintot költhet el a Rogán Antal által vezetett minisztériumhoz tartozó Nemzeti Kommunikációs Hivatal (NKH) jóváhagyásával az állami rendezvényszervező cég. A közbeszerzést a Lounge Event Kft. és a Visual Europe Zrt. közösen nyerte el. A kft. tulajdonosa Balásy Gyula, a zrt.-ben pedig minősített többségű befolyással rendelkezik a New Land Media Kft., amelynek szintén Balásy a tulajdonosa.

Ugyanez a két cég, a Lounge Event és a Visual Europe készíti elő több mint 124 millió forintért a 2024. évi Ritmikus Gimnasztika Európa-bajnokságot is, ami előre jelezheti azt is, hogy az újabb budapesti sporteseményt is ők rendezhetik majd jövőre, de ennél nyilvánvalóan jóval nagyobb összegért.

Ezek mellett szeptember 19-én a Nemzeti Rendezvényszervező Ügynökség kötött egy 450 millió forintos vállalkozói keretszerződést is a Lounge-Visual párossal rendezvényszervezési és kommunikációs feladatok ellátására „kiemelt nemzetközi sportesemény utólagos hatásainak és eredményeinek bemutatása érdekében”. Ezt az összeget még október végéig teljesen el is költhetik. Mint arról a Media1 is beszámolt, Balásy cégei szervezték augusztusban a budapesti atlétikai VB-t is több tízmilliárd forintért.

Az állami rendezvényszervező vállalat legújabb listájából egyébként az is kiderül, hogy még az álláshirdetéseik megjelentetését is a már említett New Land Media Kft.-re, valamint a Lounge Design Kft.-re bízták 1 millió 380 ezer forintért. Mindkét cég ugyanarra a budapesti címre van bejegyezve, és az utóbbinak is Balásy Gyula a tulajdonosa.

Az utolsó pillanatban kihúzatta magát Balásy Gyula, a kék kormányplakátos médiavállalkozó a legbefolyásosabb médiavezetők toplistájáról

Több mint 21 milliárd forint ment el kommunikációra Rogán Antal hivatalából három hónap alatt

Ismét milliárdokat osztott ki Rogán Antal hivatala a NER-kedvenc Balásy Gyula cégeinek

Jövőre még többet költene a kormány az állampapírok reklámozására, amit eddig rendre Balásy Gyula cégeire bíztak

Elromlott a Ferrari, ezért érkezett Lamborghinivel Balásy Gyula, a magyar lakosság rettegésben tartásából súlyos állami milliárdokat kereső milliárdos (Videóval!)

További híreket érhet el a Media1.hu oldalon. Követhet bennünket Facebookon is.

Borítókép: Balásy Gyula, a New Land Media Kft. és a Lounge-csoport tulajdonos-cégvezetője. Fotó: YouTube / 444.hu


Megveszi a honvédelmi miniszter médiatechnológiai cégének 75 százalékát a kormányközeli 4iG

Honeycomb Hungary Kft.
4iG Nyrt.
Antenna Hungária Zrt.
DIGI Távközlési és Szolgáltató Kft.
Honvédelmi Minisztérium (HM)
Crealive Kft.
Vodafone Magyarország Távközlési Zrt.

Tőzsdezárás után, nem sokkal ezelőtt érkezett a hír ma a Media1-hez, melyben a Jászai Gellért vezette 4iG bejelenti, hogy adásvételi megállapodást kötött a Honeycomb Hungary & Central Europe vállalatcsoport többségi 75 százalékos tulajdonrészének megvásárlásáról.

A Honeycomb rendelkezik a Brisk nevű szoftver és az erre épülő médiatechnológiai platform kizárólagos felhasználási jogával. A Brisk egy automatizált, Magyarországon fejlesztett reklám minőségellenőrző, transzkódoló, és fájltovábbító rendszer: a szoftveren keresztül fogad be televíziós reklámszpotokat számos hazai tévécsatorna, például idén február óta a TV2 Csoport és sok egyéb szereplő, így a Network4/DMC, a Discovery és az állami az MTVA – lásd erről a Media1 korábbi írását.

Idén februártól csak a kormányszóvivő férjének cégén keresztül adhatnak le tévéreklámokat a TV2 hirdetői

A 4iG a Media1-nek küldött közleményében azt írja, hogy a Brisk magas szintű digitális médiaszolgáltatásokat nyújt Magyarország mellett egyes kelet-közép-európai országokban. (Nem nevezték meg, hogy mely országokban.)

A közlemény szerint az akvizíciót követően a nyugat-balkáni piacon – ahol ilyen, vagy ehhez hasonló szolgáltatás jelenleg még nem elérhető – megkezdődhet a rendszer értékesítése a hirdetői piac szereplői számára, szoros együttműködésben a régió kiemelt televíziós társaságaival.

Hozzátették:

A 4iG csoport hosszútávú stratégiájának megfelelően a Honeycomb akvizíciója egy új képességgel gyarapítja a cégcsoport telekommunikációs ágazatát, amellyel a csoport szolgáltatásainak köre is tovább bővül. A képességgel egy olyan szolgáltatási piacra lép be a részvénytársaság, amely kiegészíti a meglévő szolgáltatásait, a cégcsoport üzleti és technológiai hátterével pedig hatékonyan tudja támogatni a rendszer további régiós fejlődését, illetve értékesítését is. Az akvizíció a versenyjogi eljárást követően 2022 végéig zárulhat.

A honvédelmi miniszter médiatechnológiát áruló, milliárdos éves forgalmú cégéről van szó – nem mondják el a vételárat

Szalay-Bobrovniczky Kristóf honvédelmi miniszter, aki Szentkirályi Alexandra kormányszóvivő férjeként is ismert, májusi miniszteri kinevezését követően, az összeférhetetlenségi aggályokra reagálva ígérte meg, hogy megválik vállalkozásaitól.

Az, hogy Szalay-Bobrovniczky a tape delivery szolgáltatás nyújtó Honeycomb tulajdonosaként viselkedett, tavaly decemberben egy Media1-nek küldött e-mailje is lebuktatta, ugyanis egy, a Honeycombbal kapcsolatos kérdéscsokrunkra adott választ ő hagyta jóvá, és azt – feltehetőleg véletlenül – nekünk is megküldte.

A mostani tulajdonosváltás érdekessége, hogy a 4iG sajtóközleményében nem egyértelmű, kinek a 75 százaléknyi üzletrészét is veszi meg a tőzsdén is jegyzett kormányközeli cég és mekkora összegért, ezért a Media1 kérdést intézett a 4iG sajtóügynökségéhez ezzel kapcsolatban. Válaszukként elküldött befektetői közleményükből kiderül, hogy az ügylet a Honeycombot tulajdonló CREALIVE Reklámügynökség Kft. és leányvállalainak 75 százalékára vonatkozik. Azt már mi tesszük hozzá, hogy a CREALIVE-nak a VBPS Kft.-n keresztül tulajdonosa Szalay-Bobrovniczky Kristóf honvédelmi miniszter.

Arra a 4iG nem adott választ, mekkora összeget emészt fel a milliárdos forgalmat produkáló cég felvásárlása. Azt írták erre vonatkozó kérdésünkre, hogy a vételár nem publikus.

Szalay-Bobrovniczky Kristófnak van más médiához kapcsolódó cége is, hiszen a V4NA nevű kormányközeli hírügynökség kisebbségi tulajdonosaként is ismert, utóbbit idei vagyonnyilatkozatában is szerepeltette.

A versenyjogi jóváhagyást követően gazdát cserélő Honeycomb cégről itt érhetők el a Media1 előző írásai.

A kormányszóvivő férje is gazdagodik az RTL Magyarországnak és több más tévétársaságnak leadott reklámszpotokból

Néhány hete jelentették be, hogy az állam és a 4iG közösen megveszi a Vodafone Magyarországot is.

Frissítés

Hírünket frissítettük azzal az információval, hogy az adásvételt a CREALIVE Kft.-vel kötötték meg a Honeycomb eladásáról.

További hírek érhetők el a Media1-en. Követhet minket Facebookon is.

Borító: A 4iG székháza Budapesten a Montevideo utcában. Fotó: 4ig


Újabb négymilliárddal tolja meg a kormány a gödi Samsung gyár bővítését

Göd-ÉRT Környezetvédelmi És Városvédő Egyesület

Ez a cikk több mint 2 éves.

Újabb négymilliárd forinttal támogatja a kormány a Samsung SDI gödi akkumulátorgyárának bővítését, valamint a gödi különleges gazdasági övezetben működő többi gyár működését és fejlesztését, jelentette be Szijjártó Péter külgazdasági- és külügyminiszter keddi, repülőtéri élő videós bejelentkezésében. A felvételt az alább lehet megnézni.

A kormány ezúttal az elektromos infrastruktúra fejlesztését finanszírozza, így az óriásgyár és az ipari park energiaellátása biztosabb lehet.

A gödi Samsung gyár különösen sokba kerül a magyar államnak: tavaly áprilisig már 42 milliárd forintot kapott a cég a központi költségvetésből, Mészáros Lőrinc cége pedig 10 milliárdért fejleszt vízközműveket. Azt, hogy az elektromos infrastruktúra fejlesztését melyik cégre bízzák, egyelőre nem derült ki.

A kormánynak olyannyira fontos a beruházás, hogy Gödön mutatták be a különleges gazdasági övezetek pilot-projektjét. Ennek keretében az érintett övezet kikerül az adott település, esetünkben Göd fennhatósága alól, és az iparűzési adót sem a város kasszájába fizeti be – noha egy részét visszautalja a településnek a kedvezményezett megyei önkormányzat.

A kormány további 108 millió euróval kívánja támogatni a cég gyárbővítését, ami miatt az Európai Unió is vizsgálódik. A Napi szerint az Európai Bizottság mindenekelőtt azért indította meg a vizsgálatot, hogy megállapítsa, ösztönző hatást fejt-e ki az állami támogatási intézkedés, azaz hogy szükséges-e a támogatás ahhoz, hogy a beruházás Magyarországon valósuljon meg. A környező infrastruktúra fejlesztése azonban nem direkt támogatás.

A miniszter kifejtette, hogy a magyar gazdaság zászlóshajója az autóipar, és a napjainkban zajló technológiai váltással, a villamos autók rohamos terjedésével az akkumulátoripar különösen fontos tényezőt jelent. Hogy ezt a kormány komolyan gondolja, már a fent említett támogatásokból is látszik.

Ugyanakkor némiképp árnyalja a képet, hogy a multinacionális cégeknek nyújtott támogatásokból elsősorban a cégek profitálnak, a kirívóan alacsony, elvileg kilenc százalékos, gyakorlatban 3-4 százalék körüli társasági adó mellett vajmi keveset csorgatnak vissza a közösbe. Ráadásul a kormány politikájának, a munkajogi szabályozásoknak hála az ipari munkaerő ára is igen alacsony Magyarországon, így a társadalom gyakorlatilag nem profitál ezen fejlesztésekből.

A nagy cégek támogatására elköltött összegekből a kormány vélhetően meg tudna valósítani olyan programokat is, melyek a társadalom érdekét jobban szolgálva hoznak létre munkahelyeket, például szövetkezeti alapon, fenntartható iparágakban, ahelyett, hogy a kizárólag a tulajdonosok érdekeit szolgáló multikat támogatná. A magyar kormány gazdaság- és társadalompolitikájának ismeretében ennek lehetősége a politikai fikció kategóriájába esik.

A gödi Samsung ráadásul helyiek és az ellenzék szerint nem tartja be a rá vonatkozó törvényeket sem, így Dorosz Dávid a törvények betartása mellett a helyiek kompenzálására tett határozati javaslatot. A A javaslatcsomag a helyiek életminőségének javítását, a gyár okozta környezeti károk és az oda érkező dolgozók okozta lakhatási nyomás enyhítését és a terület különleges gazdasági övezetté nyilvánítás okozta gazdasági károk kompenzálását célozza meg.

A gyár nemcsak gazdasági és társadalmi szempontból problémás, szűkebb környezetében a gödiek életét is számos módon keseríti meg. Előfordult, hogy szivárgott a gyárból az elektrolit, és a zaj is elviselhetetlen a környéken, így a Göd-ÉRT Környezetvédelmi és Városvédő Egyesület levélküldő kampányt is indított a gyár bezárásáért – bár a cég lobbi- és gazdasági erejének ismeretében ez sajnos aligha fog sikerrel járni.

Turbinazajban megtartott sajtótájékoztatóján Szijjártó miniszter beszélt arról is, hogy az Eximbank mikro- kis- és középvállalkozásoknak nyújtott hitelkeretét 150-ről 300 milliárd forintra emelik, hogy növeljék a szektor versenyképességét, valamint bejelentette, hogy Pátyot összekötik az M1-es autópályával, hogy javítsák a település és az ipari park közlekedését. Azt is megtudhattuk, hogy felgyorsítják a Közlekedési Múzeum új épületének építését, így a tárlat egyes részei már 2023-ban megnyithatnak.

Gyors bejelentkezése után a miniszter felszállt egy szürke katonai luxusrepülőre, és elment Lengyelországba meglátogatni kollégáját, hogy régiós kérdésekről egyeztessenek.

Göd - ÉRT Környezetvédelmi és Városvédő Egyesület


Ellenzéki delegált leplezte le a számlálásnál ügyeskedő kollégáját Budafokon

Budapest XXII. kerület Budafok-Tétény Önkormányzata

Ez a cikk több mint 2 éves.

Tóth Endre, a Momentum országgyűlési képviselője számolt be róla a Facebook-oldalán, hogy (a végül általa megnyert) budafoki körzet egyik szavazó körében a voksok összesítésénél az egyik szavazatszámláló lebukott, amint egy érvényes szavazatot „javított át” érvénytelenre. A politikus posztja szerint, a szavazatszámlálás vége felé az egyik idős hölgy egyszer csak előkapott egy tollat. Tóth megjegyzi, aki volt már szavazatszámláló az pontosan tudja, hogy a toll tiltott eszköz, nem lehet senkinél a voksok összesítése közben.

„Egy gyors iksz a Fideszre is, így már érvénytelen az ellenzéki pártok közös listájára leadott eredeti szavazat. De mire befejezné a gyors mozdulatot, már tudja, hogy elbukott. Az ellenzéki delegált hangos tiltakozó szavai meglepetésként érik. Minden szem rászegeződik a teremben. Nem tudta észrevétlenül elcsalni egy választópolgár akaratát”

– írja Tóth. Az eset a Budafoki Hermann Ottó Általános Iskolában, a válszatókerület 23-as számú körében történt.

Tóth az eset miatt kifogással élt a Budapest 18. számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi Választási Bizottságnál (OEVB), ami a bemutatott jegyzőkönyvek alapján helyt adott a képviselőnek. Bár a vonatkozó törvény alapján pénzbírságot nem szabnak ki a szavazat-érvénytelenítésen kapott biztosra, de, mivel az ügyében a bűncselekmény gyanúja is felmerül,

ezért a helyi választási bizottság felkérte a választási irodát, hogy tegyenek feljelentést az ügyben az illetékes rendőrségnél.

„Az urnában még hat darab két iksszel érvénytelenített szavazat volt. Tettenérés híján róluk már soha nem fogjuk megtudni, hogy hat választó fejezte ki ilyen zavarosan a véleményét, vagy az önkormányzat által delegált hölgy követett el sorozatszavazatgyilkosságot. Budafok-Tétényben tehát történt választási csalás, még ha nem is volt olyan nagyságrendű, hogy veszélyeztesse az ellenzék helyi győzelmét”

-írja Tóth. És valóban, bár a bizottság döntése alapján tény, hogy legalább ebben a szavazókörben csalás történt, ezzel együtt az is kijelenthető, hogy a 2022-es országgyűlési választás nem ezen múlt – ezt jól mutatja az is, hogy az ellenzék nem élt kifogással a választás végső eredménye ellen.

Ezzel együtt megerősítést nyert a civil szervezetek több hónapos munkájának eredményeként létrejövő széleskörű megmozdulás, aminek köszönhetően ezalkalommal minden egyes szavazókörben ült legalább két ellenzéki számlálóbiztos is. Hiszen, amint arról itt is írtunk korábban, ez négy évvel ezelőtt nem volt így, és az akkori választásokról a mostaninál jóval nagyobb számban kerültek ki visszaélésekről szóló beszámolók.


2023-ban is milliárdokat locsoltunk el sztrádákra, a vasút meg csendben lerohad

Melyek voltak a 2023-as év legfontosabb mondatai? Ahogy közeleg az év vége, 12 idézettel elevenítjük fel azokat az eseményeket, amelyek leginkább meghatározták a Mérce szerkesztőségének hónapjait, és amelyeket a jövő év során is figyelemmel fogunk követni.

2023 nem a fenntartható tömegközlekedés éve volt, de a vasúté legalábbis biztosan nem. Mint emlékezhetünk, Lázár János februárban adta meg az alaphangot az év során várható fejleményekhez, mikor kerek perec közölte: az ország 7. legforgalmasabb, 110-es számú Mátészalka-Debrecen közötti mellékvonalán nem lesz pénz felújításra, így az elkövetkezendő években is lefuthatja a csiga a vonatot.

„Jelen gazdasági környezetben a 110-es számú vasútvonalon korszerűsítési céllal beruházást nem lehetséges végrehajtani rendelkezésre álló szabad forrás hiányában.”

Akkor még legfeljebb csak sejtettük, hogy nem ez lesz az évben az utolsó alkalom, hogy Lázár miniszter a közösségi közlekedésen, és ezzel vidékiek tömegeinek az életminőségén spórolna az államnak.

De arra azért talán kevesen számítottak, hogy a nyáron egyik hétről a másikra fogja leállítani a vasúti közlekedést tíz mellékvonalon egy kisebb műszaki hibából fakadó baleset farvizén – a kerek szám a háttérben megbúvó előzetes kutatások, elemzések és számítások komolyságát is demonstrálja.

Az akkor is elég komolyanvehetetlen módon „elképzelhető, hogy átmeneti” „módváltásnak” csúfolt vonalbezárások azóta beértek, immár a pótlóbuszok többségét is megszüntették.

Sőt, azóta bezártak egy határmenetet: az új menetrendi évben immáron nem közlekedik a Mátészalka és Nagykároly közötti vonat sem, vagyis megszűnik az Észak-Partium és Kelet-Magyarország közötti közösségi közlekedés. A vonatok ekkortól kezdve csak a magyarországi Tiborszállásig járnak, pótlás nincs. Ezzel érdemes kontrasztba állítani, mekkora csinnadrattával jelentette be Lázár miniszter a szabadkai vasút újraindítását, ahol sajnos nehéz nem arra gondolni, hogy elsősorban az ellocsolható milliárdok jelentették a politikai motivációt.

A vonalbezárások mellett szembesülhettünk az elmúlt évek vasútfejlesztési és -fenntartási sóherságának számos következményével is – miszerint hiába a csilivili mintaprojektek, mint az emeletes motorvonatok Budapest környékén, ha közben az egész rendszer hajmeresztő tempóban rohad szét a szemünk láttára. Nehéz lenne belekötni az állításba, hogy a járműállomány – a már említett új motorvonatoktól és néhány más kivételtől eltekintve – általánosságban kritikus állapotban van, lassan örülhetünk ha az InterCityn nem az elővárosi Fecske vagonokban zötykölődünk órákon át, hanem az egész éves retroprogramon jut hely a jó öreg fülkés kocsiba, miközben a minisztérium még a korábban tervezett beszerzéseket is visszamondta.

Bár a bécsi kirakatvonal évtizedes elhanyagoltság miatt szétrohadt szakaszát végül sikerült felújítani, a menetrendváltással a MÁV kénytelen volt hozzáigazítani az elméletet a gyakorlathoz: a pályák ugyanis olyan szinten vannak lepusztulva, hogy jellemzően nem az 50-60 éves mozdonyok miatt kell lassan járni a vonatoknak. Miközben pályafelújításra évi pár tízmilliárd forint jut, ami kivált a jól ismert „alkotmányos költségek” mellett aligha elegendő arra, hogy legalább a ‘80-as évek színvonalára lehessen hozni az infrastruktúrát. Idén például a 42 milliárdos keretből rögtön el is ment 35 milliárd az említett bécsi vonalra.

Az egyébként, hogy a vasútra ennyire nincs pénz, különösen annak fényében figyelemre méltó, hogy az autópályákba – egyébként elődeihez hasonlóan – úgy borítja bele a pénzt a NER, mintha nem lenne holnap.

Ugyanis a tárgyalóasztal mellett hiába tűnik jó ötletnek, nem kifejezetten jövőálló gondolat, hogy húzzunk ki még egy kövér csíkot Magyarország közúti térképére. Nemcsak azért, mert nincs mindenkinek autója, de azért sem, elektromobilitás ide vagy oda, ha fenntartható és hozzáférhető közlekedési rendszert akarunk építeni, annak alapja a vasút kell, hogy legyen.

Jól tudta ezt Lázár miniszter is, aki bő egy éve még azzal házalt, hogy a kötött pálya híve. Hitelesebb lenne, ha nemcsak akkor hinne ilyen bőszen, amikor projektalapon lehet ellocsolni pár tízmilliárdot a tanyasi villamosra, hanem akkor is, amikor a társadalmi érdek szolgálatában működtetni kellene a rendszert.

Igaza van Vitézy Dávid korábbi közlekedési államtitkárnak, mikor arról beszél, hogy adóforintokat a jövőben autópályák helyett csak vasútra szabadna költeni.

Ami pedig még a napjainkig is tömegek által használt vasút lezüllésénél is hangsúlyosabb: a koncepció jól látható és teljes hiánya. Magyarország jelenlegi kormánya se lenyelni, se kiköpni nem tudja ezt a kétségkívül bonyolult, egyszersmind hatalmas tartalékokat és lehetőségeket rejtő infrastruktúrát, és ránézésre nincs is nagyon érkezése hozzá, hogy bármit kezdjen vele. Az elmúlt év egyetlen értékelhető fejlesztése a vármegye- és országbérletek bevezetése, amelyek után persze nem kompenzálták a vasúttársaságot a kieső bevételek miatt.

Átfogó koncepció helyett pénzszivattyúzásra optimalizált projekteket és kapkodást találunk, miközben épp csak aziránt nem érdeklődnek, hogy hogyan jut majd el az utas A-ból B-be, és hogy ne azért szálljon ennek érdekében vonatra, mert nincs kocsija, hanem mert kényelmes és elérhető alternatíva.

Mert ez nem csak pénzkérdés, jó példa erre a Komárom-Esztergom vagy a Székesfehérvár-Komárom vonal, ahol a csehszlovák motorvonatok hamisítatlan retro-hangulata és a pálya megkérdőjelezhető sebessége ellenére is megtöbbszöröződött az utasszám pusztán amiatt, mert épeszű menetrendet vezettek be.

Ezt igazán megtehették volna a többi, „kihasználatlan”, bezárásra ítélt vonalon is, leginkább a politikai akarat hiányzott hozzá.

Hisz ha mást nem, azt már évtizedek óta tudjuk Magyarországon, hogy ahol elment az utolsó vonat, ott nem egyszer a vidék jövőjét és reményeit is magával vitte.

Rögvest máshogy csengenek Lázár miniszter szavai, miszerint „most a vidék jön”. Ahogy a különböző szakmákat bemutató interjúsorozatunk keretében nyilatkozó vasutas epésen megjegyezte: bármelyik kollégája „komplexebb fejlesztési tervet tudna javasolni, mint Lázár János”.

Bár a miniszternek láthatóan egyébként sincsenek ez irányú ambíciói.


Így vált köddé az Európai Bizottság 1,5 milliárdja egy romos ház miat

Budapest Főváros XIV. kerület Önkormányzata (Zugló)

Borbély Ádám
Hadházy Ákos
Rózsa András
Vida Attila
Horváth Csaba

Nem akkorra és nem is ott, nem építés, hanem csak felújítás, nem 14 új lakás, hanem csak 5, nem annyiból, hanem több száz millióval többől. Igazi iskolapéldája lett a zuglói Karácsony-féle mintaház-beruházás annak, hogyan kell egy olyan uniós projektet elbukni, amelyhez a pénz közvetlenül Brüsszelből érkezett a baloldali többségű önkormányzathoz – mondta Borbély Ádám lapunknak.

Az egész baloldal azért rohangált Botka Lászlótól kezdve Karácsony Gergelyen át Brüsszelbe, hogy a magyar kormányt kihagyva, az önkormányzatok közvetlen forrást kapjanak az Európai Uniótól. Ez a projekt is azt mutatja, hogy eleve bukásra ítélt az ellenzéki megközelítés, és az érkező források legjobb helye az állami, kormányzati szinteken van. Azokkal szemben ugyanis adottak az átlátható működési feltételek, az önkormányzatok esetében viszont nem

– mutatott rá a fideszes zuglói képviselő, hozzátéve: „Még úgy sem, hogy a baloldal kirakatpolitikát folytat. Karácsony Gergely például üvegzseb-kezdeményezéseket írt alá, a magát korrupcióellenes Grál-lovagnak kikiáltó országgyűlési képviselő, Hadházy Ákos pedig a baloldalhoz köthető ügyekben csak akkor aktív, amikor a saját politikai érdeke úgy kívánja”.

Karácsony Gergely zuglói mintaházára a 14. kerületi önkormányzat és konzorciumi partnerei 2018-ban nyertek el az Európai Bizottság Urban Innovative Actions (UIA) programjától 1,5 milliárd forintot. Az E-Co Housing elnevezésű beruházás több mint 4,5 millió eurós, közel 1,5 milliárd forintos támogatásából egy 25-30 lakásból álló, szinte nulla energiafelhasználású házról és a majdan beköltözők lakóközösséggé kovácsolásáról szólt. A beruházás záró határideje 2022. október 31-e volt, de a ház nincs kész, a lakók beköltözésének időpontja is távoli ábránd... Ráadásul menet közben nemcsak a határidő módosult, hanem a helyszín is. A Gizella úton épített 25-30 bérlakás helyett a Mexikói úton újíttatnak fel egy bérházat, ahol viszont kilenc bérlő már él, így végül a 25-30 lakás helyett, miután csak 14 található az ingatlanban, 5 épül újonnan. Tavaly tavasszal csaknem 160 millió forintot, év végén pedig 360 millió forintot szavazott meg a baloldali többségű testület önrészként azért, hogy be tudja fejezni a határidő-módosításokon és területváltáson átesett projektet.

Borbély úgy véli, a zuglóiak évekig nyögik majd Szabó Rebeka és Karácsony Gergely elbukott projektjének a terhét, amely összesen 690 millió forintba került eddig a kerületnek, és amelyért cserébe szerény öt darab lakást kapnak.

A projekt hamar léket kapott, mert az Európai Bizottság pénzét eltapsolták, úgynevezett soft projektekre. Ezek tanulmányok, kutatások, közösségi programok, marketing...tehát a pályázatban szereplő ilyen jellegű tételek. Ezeket a soft forrásokat Karácsony Gergelyhez és a Párbeszédhez közelálló szervezetek kapták meg, ezt mindenki látja és nem is titkolják. Alkalmatlanságukról tanúbizonyságot téve, úgy csúsztak ki a határidőkből, hogy közben emelkedtek az építőipari árak, egy kapavágás sem történt a Gizella úti telken, sőt hajléktalanok lepték el azt. Így telt el talán több év is a projekt időtartamából. Még a koalíciós társak, a helyi szocialisták is azt a kérdést tették fel a testületi ülésen, hogy hol vannak azok a partnerszervezetek, akik gyakorlatilag a pénzt felvették a munkáért, de ettől függetlenül a projekt nem tudott megvalósulni

– tájékoztatott a fideszes képviselő.

A helyi szocialistákon kívül az LMP és a Momentum is tragikusnak tartja a „citromdíjas” ügyet

A legutóbbi zuglói testületi ülésen Rózsa András Momentumos alpolgármester is szóvá tette, hogy a kerület tragédiája a Karácsony-féle „mintaház” projekt. Sőt, Vida Attila LMP-s képviselő tavasszal is úgy fogalmazott: „Megpörgettünk 1 milliárd 100-200 millió forintos EU-s pénzt, és megpörgettünk még hozzá minimum 160 millió forintos önkormányzati pénzt. Tudom, ezt a zuglói citromdíjas projektet megörököltük” – célzott arra, hogy a projekt felelősei, Karácsony Gergely és Szabó Rebeka már messzire „szaladtak” Zuglóból. Azóta szavazta meg a baloldali testület az újabb 360 milliót, de ezt már a 2023-as költségvetésből veszi el azért, hogy toldozza-foldozza az ügyet.

Lesz-e valaha felelős?

Horváth Csaba javaslatára felállítanak majd ugyan Zuglóban egy ideiglenes, 5 fős értékelő bizottságot, de a projekt valódi felelősei, Karácsony Gergely, az akkori zuglói polgármester és Szabó Rebeka egykori alpolgármester pedig a projekt eredeti felelőse, már nincsenek Zuglóban, nem lesznek számonkérhetők.

Jelenleg a baloldal éppen versenyezik a felelősség maszatolásában, de nem fogják bevállalni, hogy eltapsolták azt a támogatást, amit közvetlenül Brüsszeltől kaptak, és amihez a hozzá nem értés és a határidőcsúszások miatt 690 milliónyi önrészt is hozzátettek. Közben a Hadházy Ákosnak nevezett, korrupcióellenes Raszputyin is mélyen hallgat az ügyről

– mondta el lapunknak a zuglói Fidesz–KDNP-frakció vezetője, hozzátéve: „A projektnek helyben Szabó Rebeka alpolgármester volt a felelőse. Mi sem mutatja jobban a baloldal jelenlegi helyzetének abszurditását, hogy egy ilyen káros teljesítmény után, miután eltapsolták az unió pénzét és az eredetileg tervezett projekthez képest valami egészen más valósul meg, ez az alpolgármester egy parlamenti párt társelnöki székhez és országgyűlési mandátumhoz juthatott és onnan »oszthatja« az észt”.

Ilyen luxuslakást vehettek volna belőle

A Metropol megnézte, milyen lakást lehet vásárolni Budapesten körülbelül 100 millióból. Olvasóink nem fognak meglepődni, ennyi pénzből nyilvánvalóan luxusba költözhet az ember. Csillaghegyen, Budapest egyik legfelkapottabb kerületében egy újonnan épülő társasház középső szintjén, 74 nm alapterületű és 9,5 nm erkéllyel rendelkező délkeleti fekvésű lakás kerül 112 millió forintba. A 30 cm téglafalazat +15 cm kőzetgyapotos hőszigetelő rendszer kiváló páraáteresztést és egyben korszerű hőszigetelést biztosít a lakásban, a fűtést hőszivattyú szolgáltatja padlófűtéssel kiegészítve. A hűtésről helyiségenként mennyezeti hűtés gondoskodik. A meleg vizet és a ház elektromos igényét napelem biztosítja. Az ingatlan okosotthon-kiépítéssel, riasztó-előkészítéssel rendelkezik, amely alacsony energiafelhasználást biztosít. A lakáshoz tartozik egy teremgarázshely és tároló. Érzik a különbséget, ugye?


Lesz miből jachtozni: az Orbán-kormány segítségével Mészáros Lőrinc köre leszedi a sápot az útdíjból

Mészáros Lőrinc
Kertész József Tamás
Lakatos Péter
Bozóky Alex
Bartal Tamás

Közép-Európai Sajtó és Média Alapítvány (KESMA)

Gazdasági Versenyhivatal
Bravogroup
Miniszterelnöki Kabinetiroda

közlekedés, fuvarozás, autópálya, tőkealap, közbeszerzés

Megfogalmazás kérdése, hogy mi történt: egy Mészáros Lőrinchez köthető magántőkealap megerősítette a jelenlétét a magyar útdíjpiacon, avagy a felcsúti milliárdoshoz köthető magántőkealap állami és kormányzati segítséggel sápot szed az útdíjból? Mindenesetre a Prime Tech Magántőkealap éppen akkor lett a Kupon Kft. többségi tulajdonosa, amikor a Nemzeti Útdíjfizetési Szolgáltató Zrt. (NÚSZ) állami nagyvállalat leszerződött a céggel egy kulcsfontosságú feladat teljesítésére.

A NÚSZ január 1-jén közölte, hogy az útdíj utólagos díjfizetési lehetőséget fizetési közreműködőn keresztül biztosítja az ügyfelei részére. Ez a bizonyos közreműködő pedig éppen a Mészáros-féle magántőkealap által frissiben megszerzett cég lett.

A NÚSZ Zrt. megkötötte első szerződését a fizetési közreműködői tevékenységre vonatkozóan a Kupon Portfolió és Kereskedelmi Kft.-vel (Kupon Kft.), mely 2024. január 1-én kezdi meg tényleges működését

- közölték.

Hogy mi is pontosan a fizetési közreműködő, azt pedig kormányrendelet és miniszteri rendelet határozza meg, de a NÚSZ Általános Szerződési Feltételei is pontosítják. Idén januárig úgy volt, hogy a fuvarozók az útdíjat előre és utólag is fizethetik a NÚSZ-nak, de az állami nagyvállalat úgy döntött, hogy januártól az utólagos díjfizetési feladatot már nem látja el és kiszervezi. A szigorú feltételeknek pedig eddig csak a Kupon Kft. felelt meg, így jelenleg a díjfizetők az utólagos fizetési kötelezettséget kizárólag a fizetési közreműködőn keresztül teljesíthetik a NÚSZ Zrt., mint egyetemes útdíjszolgáltató felé. Persze a NÚSZ még mással is leszerződhet, de a Kupon Kft. hatalmas előnyre tett szert, amiből remekül kereshet.

A fizetési közreműködői átalány-költségtérítés alapja a közreműködésével beszedett útdíj általános forgalmi adót nem tartalmazó összege, mértéke az alap 1,9 százaléka

- olvasható a vonatkozó kormányzati rendeletben.

Tehát a Kupon Kft. az utólagosan fizetett útdíj közel 2 százalékát teheti zsebre. A forgalom pedig garantáltan növekszik. Eddig ugyanis úgy volt, hogy az elektronikus útdíj kizárólag a 3,5 tonnát meghaladó össztömegű tehergépkocsikra vonatkozik. Ennek megfelelően a 3,5 tonna össztömeg alatti járművek és autóbuszok az e-matricás rendszer szerint közlekedhetnek. Az eredeti tervek szerint február 1-jétől viszont már nem lehetett volna autópálya-matricát vásárolni az autóbuszokra, ugyanis ezekre a járművekre is a tehergépkocsikra vonatkozó, kilométeralapú, használatarányos útdíjfizetés szabályai lesznek érvényesek. A szakmai érdekképviseletek nyomására azonban a buszok egységes díjtarifája helyett kisbusz és nagybusz kategóriák bevezetésével differenciált tarifatábla várható, ennek előkészítése miatt április 1-ig csúszik az új rendszer, amelyben már a főútvonalak (autóutak és főutak) használatáért is fizetniük kell a buszvezetőknek.

A NÚSZ Zrt. adatai szerint a megtett úttal arányosan fizetendő e-útdíj-bevétel 2022-ben meghaladta a 355 milliárd forintot. Ez az összeg 12 százalékkal magasabb a 2021-es ugyanilyen adatnál. A megszolgált útdíj több mint 54 százalékát külföldi felségjelzésű, 3,5 tonna megengedett legnagyobb össztömeg feletti tehergépjárművek úthasználata után fizették be. Az érintett magyar vállalkozások jelentős része pedig eddig utólag fizette be az útdíjat.

A Prime Tech Magántőkealapot a Mészáros Lőrinc bejáratott jogászcsapata által működtetett Primefund Befektetési Alapkezelő Zrt. menedzseli. Utóbbi cég 75 százalékban Kertész József Tamásé, aki amellett, hogy főhivatásszerűen a felcsúti milliárdos céges ügyvédje, még a fideszes médiaholding (Közép-Európai Sajtó és Média Alapítvány/KESMA) alapítói jogait is gyakorolja. A Gazdasági Versenyhivatal december 15-én hagyta jóvá, hogy a Prime Tech Magántőkealap egyedül irányítást szerezzen a Kupon Kft. felett. Az eladó pedig a Videoton-vezér Lakatos Péter által is tulajdonolt Bravogroup volt. Hivatalosan január 16-tól ők az új gazdák.

A Kupon Kft. fő tevékenységi köre az elektronikus szolgáltatások nyújtása mobil-, autópálya- és közműterületen. A vállalat évente mintegy 5 millió tranzakciót bonyolít, 1500 értékesítési ponton. Eddig sem volt kicsi: 2022-ben 82,6 milliárd forintos árbevétellel zárt.

Ha pedig ez még nem lenne elég, akkor a Prime Tech a Setech Flotta Kft. tulajdonosa is lett, amelyet szintén a Bravogroup-tól szerzett meg. A Bravogroup még 2021-ben büszkélkedett el azzal, hogy érdekeltségébe került a flottakövetéssel és útdíjbevallással foglalkozó Setech Flotta Kft. többségi tulajdona.

A fuvarozók és a magánfelhasználók a Nemzeti Útdíjfizetési Szolgáltató Zrt. felé kötelesek téríteni az útdíjat, amely éves szinten 300 milliárd forintos piacot jelent. Ennek az útdíjfizetési ökoszisztémának a szereplői az úgynevezett bevallási közreműködők, akik saját fejlesztésű, akkreditált informatikai rendszereik és GPS-eszközeik segítségével szolgáltatnak adatot a befizetendő útdíj meghatározásához. A Setech Flotta több mint egy évtizedes tapasztalattal rendelkezik ezen a területen

- olvasható a bejelentésükben. Nos, a céget mostanra átadták a Mészáros-féle magántőkealapnak.

Ha pedig ez még mindig nem lenne elég, akkor extra információ, hogy a NÚSZ belföldi pótdíjbeszedési közreműködője nem más, mint a Kertész és Társa Ügyvédi Iroda, amely az említett Kertész Józsefet jelenti és ezzel a kör bezárult. Mindezek alapján úgy tűnik, hogy Mészáros Lőrincnek már nemcsak az autópálya-koncessziók, hanem az E-útdíj is termeli a bevételt. A Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter (Rogán Antal) - mint tulajdonosi joggyakorló - döntése értelmében 2022. június 15-étől Bozóky Alex váltotta elődjét, Bartal Tamást a NÚSZ vezérigazgatói tisztségében. Az új vezérigazgató kiemelt célja, hogy tovább növelje a társaság nemzetstratégiai súlyát.

Közép - Európai Sajtó és Média Alapítvány


Lassan minden alapítványi tulajdonban lesz Magyarországon

Master Good Termelő és Kereskedelmi Kft.

Szakonyi Péter
Borkai Zsolt
Hernádi Zsolt
Csányi Sándor

Forbes
Magyar Nemzeti Bank (MNB)
Fidesz
HVG
SáGa Foods Zrt.
Nyíregyházi Egyetemért Alapítvány

tőkealap, élelmiszeripar, sport, alapítványok

Még egy magyar milliárdos döntött úgy, hogy egy alapítványban nagyobb biztonságban érzi az elmúlt évtizedekben összegyűjtött vagyonát. Kisvárda pedig amúgy is a NER egyik emblematikus városa, ezért igazából nem lehet azon egy percet sem csodálkozni, hogy a helyi NB1-es focicsapatot is főszponzorként támogató Master Good csoport tulajdonosa tavaly november 10-e óta a Bárány Családi Vagyonkezelő Alapítvány.

Szép nagy vagyonról van szó. A Forbes listája szerint Bárány László és családjának becsült vagyona 88,2 milliárd forint, amellyel a 15. leggazdagabb magyarok. A lap szerint a Master Good csoport az ukrán határ mellé vitte Nyugat-Európát: a vállalat kisvárdai csirkefeldolgozójának 15 milliárd forintos bővítése az egyik legnagyobb magyar élelmiszeripari projekt volt. A cég pedig átadta az első Magyarországon kívüli üzemét is, meg sem álltak Ázsiáig. Ugyanazt csinálják ott, mint a rendszerváltás után a nyugati cégek Magyarországon. Az MNB kötvényprogramján keresztül közel 30 milliárd forint friss tőkéhez jutottak. Szakonyi Péter kollégánk által szerkesztett 100 leggazdagabb magyar című kiadványban pedig a Bárány család a 21. helyen szerepelt 80 milliárd forintos vagyonnal.

Bírósági adatok szerint a Bárány Családi Vagyonkezelő Alapítványt tavaly szeptember 1-én létesítették és november 15-én jegyezték be.

A Bárány család életét négy generációra kiterjedően határozza meg a baromfitenyésztés, ezáltal Magyarország egyik legrégebbi baromfitenyésztő dinasztiája. Az Alapítók úgy képzelték, hogy a szerteágazó családi vállalkozásaikat a legelőnyösebb módon egységbe rendezik, hogy az egységként képes legyen szolgálni a Bárány család céljait, jövőbeli terveit. Az Alapítvány célja tehát az Alapítók vagyonának generációkon át történő örökítése, a vagyonuk védelme, továbbá a családtagok juttatásban részesítése és céljaik meghatározott mértékű pénzügyi támogatása

- szól az alapítvány céljának leírása.

Egészen elképesztő bővülésen ment keresztül az elmúlt években a Master Good, amit biztosan nem hátráltatott, hogy Bárány László jó kapcsolatot épített ki a térség fideszes országgyűlési képviselőjével és volt miniszterrel, Seszták Miklóssal. A csirkefeldolgozó cég 2022-ben hatalmasat ment: 162,6 milliárd forintos forgalmat értek el jelenős exporttal, amelyből 15,3 milliárd forintos profit lett, miközben a saját tőke 38,5 milliárd forintra hízott. Tehát az új alapítványnak a jövőben vélhetően egyre nagyobb vagyont kell majd megvédenie. A magyarországi csirketermelés- és feldolgozás mintegy 40 százalékát adják.

A NER-es bekötést úgy a legegyszerűbb kimutatni, hogy a Master Good a kisvárdai NB1-es focicsapat főszponzora, ez pedig biztos jele a kormányzati beágyazottságnak. Megállíthatatlanul ömlik is a közpénz: a hvg.hu összesítése szerint a cégcsoport 2015-ben 438 millió, 2016-ban 3,56 milliárd forint vissza nem térítendő, beruházási támogatást kapott bővítésre, új munkahelyekre, majd 2018-ban a kormány 3,4 milliárd forinttal támogatta a Master Good Kft. kisvárdai baromfifeldolgozó üzemének 15 milliárd forintos beruházását. Tavaly nyáron pedig a kormány újabb ötmilliárdot odatolt húsüzembővítésre: Master Good által három éve megvett SáGa Foods hús- és húskészítmény továbbfeldolgozó üzeméről van szó. Bárány László egyébként 2021 óta a Nyíregyházi Egyetemet fenntartó alapítvány kuratóriumi tagja is.

Mostanában nagy divat a vagyonkezelő alapítvány. Lapunk intenzíven követi a vagyonkezelő alapítványokat, megírtuk például, hogy alapítványi kézben vannak Borkai Zsolt jachtos ügyvédjének kaszinói, de Hernádi Zsolt és Csányi Sándor alapítványos intézkedéseiről is beszámoltunk. Azért egyre népszerűbb a NER-ben a vagyonkezelő alapítvány, mert úgy képes egyben tartani a vagyont, hogy a családtagok vagyoni érdekeltsége és befolyása megmarad.


Felszállásra kész a NER magánrepülős flottája

Ploveczki Tamás
Muha Attila
Varga Lajos
Bessenyei István (Valton)

Valton-Sec Zrt.
JeT-SOL Kft.
Szamóca kft.
Prime Multi Magántőkealap
Prime Multi Zrt.
Hun-Jet Kft.

Ezentúl még könnyebb dolguk lehet a NER politikusainak és milliárdosainak, ha menetrend szerinti járat helyett inkább egy kényelmesebb magángéppel szeretnének utazni. Történt ugyanis, hogy az állami, kormányzati, fideszes rendezvényeket és intézményeket őrző és védő Valton-Sec Zrt. bevásárolta magát a Jet-Solution Kft. nevű cégbe. Az elérhető információk szerint a társaság flottája 9 darab üzleti repülőgéppel rendelkezik.

A Jet-Solution Kft. eddig kizárólag Ploveczki Tamáshoz tartozott, de január 8-i bejegyzéssel kisebbségi tulajdonosként betársult mellé a Valton.

A Jet Solution különféle rugalmas charter szolgáltatásokat kínál az európai régión belül és kívül. Világszerte hozzáférünk az üzleti repülőgépekhez! Vegye fel velünk a kapcsolatot még ma, és hagyja ki a sort! Órákon belül egyedi árajánlat kérhető! Kérjük, adjon meg minél több információt

- szól a bemutatkozásuk.

Az biztos, hogy a Jet-Solution Kft. egyik Cessna Citation I. típusú gépe a HA-FIT lajstromjelet viseli a cég oldalán elérhető fotók alapján. A gépről elérhető egy YouTube-videó is, amelyen éppen Ferihegyen landol 2020 nyarán.

A leírás szerint a Cessnát feltehetően 1971 és 1985 között gyártották és legfeljebb hat utas szállítására alkalmas. Volt miből vásárolnia a Valtonnak, hiszen a nettó árbevétele 2021-ben 14 milliárd, 2022-ben már 18 milliárd volt.

Jól megy mostanában a tehetős magánutasokat szállító cégnek, így nem csoda, hogy megtetszett a Valton tulajdonosainak, akiknek eddig is volt már érdekeltségük más magánrepülős társaságban. Gyorsan szárnyal a Jet-Solution: eleve csak 2020 decemberében kapta ezt a nevet, előtte gyerekek napközbeni ellátásával foglalkozott és Szamóca Kft.-nek hívták. Bizonyos Muha Attila csinált belőle Jet-Solution Kft.-t, de ő 2021 nyarán eladta Ploveczki Tamásnak. Míg 2020-ban nulla forint bevétel volt, 2021-ben nagyon beindult a biznisz: 3,8 milliárd forint bevételt repültek össze, amiből 53 millió forintos profit lett. A következő évben pedig rátettek egy lapáttal: 6,5 milliárd forintos forgalom mellett 295 millió forint nyereséget könyvelhettek el. A 6,5 milliárd forintból 5,5 milliárd export értékesítés volt, tehát a megrendelő külföldi lehetett, belföldről csak 963 millió forint folyt be.

Most pedig megérkezett a Valton. 2023 elején a Válaszonline azt írta meg, hogy az állami rendezvényeket biztosító Valton-Sec Zrt. meghatározó többsége egy Mészáros Lőrinc ügyvédi csapata által kezelt magántőkealaphoz került. Mindaddig a céget 89 százalékban Varga Lajos birtokolta, a maradék 11 százalék pedig Sarka Kata férjéé, Bessenyei Istváné volt.

A többségi tulajdonrészt megszerző Prime Multi Magántőkealapot tavaly januárban alapították, és a Mészáros Lőrinc jogászcsapata által működtetett Primefund Befektetési Alapkezelő menedzseli.

A Prime Multi Magántőkealap és Varga Lajos megalapította a Prime Multi Zrt.-t, amibe Varga beletett 6,7 milliárd forintnyi cégrészesedést, vagyis a Valton 89 százalékát. Nyilvános adatbázisokban viszont az látszik, hogy a Valton-Sec többségi tulajdonosa változatlanul Varga Lajos, aki eddig is szívesen reptetett politikusokat.


Sarka Kata kiszállt az egyik cégéből – nem akárki az új tulajdonos

BLTN Expansion Kft.
Alaszka Investments Kft.

Nakama & Partners Kft.
Top News Hungary Kft.
Smart Development Kft.

A BLTN Expansion Kft,-t 2021. augusztus 6-án jegyezték be 3 millió forintos alaptőkével, a tevékenységi köre szerint a cég ingatlan adásvétellel foglalkozik, többségi tulajdonosa az alapításkor pedig a Reál-boltlánc mögött álló Reál Hungária Kft.-ben is érdekelt Ráthonyi-család érdekeltségei közé tartozó Alaszka Investments Kft. volt, míg Sarka Kata kisebbségi részesedéssel jelent meg a vállalkozásban.

A BLTN Expansion alapítása óta nem bonyolított forgalmat, árbevétele nullás, míg eredményként minimális veszteséget, 700 ezer forint körüli mínuszt termelt mindkét működési évében. A cégnek kötelezettségei gyakorlatilag nincsenek, a veszteséget pedig egyelőre finanszírozza a tőke.

Vajna Tímea vőlegénye viszi tovább a céget

A céginformációs adatbázis szerint Sarka Kata és az Alaszka Investments július 28-án szállt ki a cégből, a tulajdonos pedig az a Ráthonyi Zoltán lett, aki egyébként az Alaszka Investments Kft.-ben is cégjegyzésre jogosult, nem mellesleg pedig Vajna Tímea vőlegénye.

Ráthonyiék érdekeltségébe tartozik az a Buno Investments Kft. is, amely a Buno Kft. társtulajdonosa – ez az a cég, amely Vajna Tímea utolsó magyarországi érdekeltségét, a Kempinski oldalában működő Nobu japán éttermet üzemelteti. Ahogy arról korábbi cikkünkben is írtunk, a 2022-es évben 1,6 milliárd forintos árbevételt és 201 millió forintos adózott eredményt elért vállalkozás zsíros osztalékot fizetett, 156 millió forintot szavaztak meg a tulajdonosok, az 51 százalékot birtokló AV Investments Kft. (Vajna Tímea egyébként ebben a cégben érdekelt) és a 49 százalékot jegyző Buno Investments Kft.

Sarka Kata még mindig több cégben aktív

A BLTN Expansion Kft. tehát a múlté, az üzletasszony cégbirodalma továbbra is megmaradt. A Rogán-Gaál Cecíliával közös Nakama & Partners Kft. főként reklámügynöki tevékenységgel foglalkozik, de egyebek mellett a Mikulásgyár, a Rakonczai Piano Live, a Magyarország Szépe verseny és a FemCafe Inspiráló Nők Estjének lebonyolításában is érdekelt. A cég 2022-ben 333,7 millió forintos árbevétel mellett 14 millió forintos nyereséget termelt, azonban az üzletasszonyok így is 125 millió forintos osztalékot utaltak ki maguknak.

Szintén Rogán-Gaál Cecíliával közös az a Top News Hungary is, amely 2021-ben brutális, 1,3 milliárd forintos osztalékot fialt, 2022-es beszámolóját azonban cikkünk írásáig nem adták még le, a május végi határidő ellenére.

Sarka Kata nevéhez köthető végül az ingatlan adásvétellel foglalkozó Smart Development Kft. is, ebben a cégben ügyvezetőként tevékenykedett, a vállalkozás tulajdonosa pedig a Seychelles-szigeteken bejegyzett SMT DEV Ltd. A Smart Development 2022 szeptembere óta végelszámolás alatt áll.


Mészáros Lőrinc izgulhat: boszniai nagybevásárlását vizsgálja az osztrák versenyhivatal

Asamer Baustoffe AG
Lukavac Cement d.o.o.
Gazdasági Versenyhivatal
Rabo d.o.o.

Szépen lassan összeérnek a szálak Mészáros Lőrinc külföldi vásárlásai és itthoni cégalapításai között. Például júliusi hír volt, hogy a felcsúti gazdagemberhez köthető Talentis Group Zrt. kizárólagos tárgyalási jogot biztosító szándéknyilatkozatot írt alá az osztrák Asamer Baustoffe AG tulajdonában lévő Lukavac Cement d.o.o. társaság felvásárlásáról. A bosnyák cementgyártó az építőiparhoz szorosan kötődik, és a régióban kiváló piaci pozíciót ért el. Összesen 50 százalékos részesedése van a Vijenac mészkőbányában, amely más üzemeknek és építőipari vállalatoknak is szállít adalékanyagot. A betonüzemek Szarajevóban és Banja Lukában találhatók.

Azt pedig lapunk írta meg augusztus közepén, hogy Talentis International Construction Investments Kft. névre keresztelte el új cégét a felcsúti milliárdos, vagyis ismét kilépett a nemzetközi piacra. Akkor még nem lehetett tudni, hogy pontosan mit és hol fognak építeni.

Ez a két szál most összeért, ugyanis az osztrák versenyhivatal november 7-én közölte, hogy vizsgálja a fúziót, amelynek keretében a Talentis International Construction Investments Kft. venné meg az osztrák befektetőktől a boszniai cementgyárat. A gazdasági ügyben december 5-ig lehet bármilyen érintett félnek kérelmet beadni az osztrák versenyhivatalhoz, amely ugyanúgy működik, mint a magyar Gazdasági Versenyhivatal. Ebből következik, hogy az üzlet lezárása a végéhez közeledik, és Mészáros Lőrinc hamarosan ténylegesen tulajdonosa lesz a Lukavac Cementnek.

A Lukavac Cement 1974-ben kezdett termelni, majd 2001-ben egy osztrák befektető sikeresen lebonyolította a privatizációs folyamatot. A teljesen új előfűtősor megépítése után az éves termelési kapacitásunk elérte a 700 ezer tonna klinkert és több mint a 900 ezer tonna cementet

- szól a gyár bemutatkozása.

Majd 2014-ben kibővítették tevékenységüket, és új szegmensként bevezették a készbetont a termelésben, emellett saját gyártást indítottak a szarajevói és banjalukai betongyárakban.A „Vijenac” mészkőbánya a Lukavac Cementgyáron kívül más gyárakat is ellát mészkővel, valamint kőaggregátumokat biztosít betonhoz és alsó aszfaltrétegekhez.

Hasonló történet, hogy nyáron derült ki: a felcsúti milliárdos és a tulajdonát képező Talentis Agro Zrt., valamint az MKB Magántőkealap együttesen 100 százalékos tulajdonrészt szereznek a Rabo d.o.o. vállalatban. A magyar határtól kevesebb mint 25 kilométerre, a Baranja Régió szívében található Knezevi Vinogradi (Hercegszőlős) ad otthont a Rabo komplexumnak és gyümölcsöseinek, amelyek évente több mint 8000 tonna almát és nektarint termelnek.

Mint lapunk megírta, igazán magabiztos angol nevet választott Mészáros Lőrinc az új cégének, amivel belevágott az almatermesztésbe is: Apple Heaven Kft. Egy horvát ügyvédi iroda híréből lehetett összerakni a teljes képet, miszerint konkrétan az Apple Heaven lesz a tulajdonosa a legnagyobb horvát gyümölcsösnek.

Mészáros Lőrinccel tehát zajlik az élet. Lett például egy új magántőkealapja is: november 1-től bukkant fel nyilvános adatbázisokban a Status Talent Magántőkealap. Erről egyelőre csak annyit tudni, hogy a felcsúti milliárdos tulajdonában lévő Status Capital Zrt. az új befektetési alap kezelője. Még homály fedi, hogy milyen céllal jött létre, de előbb-utóbb összeérnek a szálak. Jelenleg így összesen 7 magántőkealap tartozik a Status Capital Zrt.-hez.


Megkapja a ZalaZone-t a Széchenyi István Egyetem

Nemzeti Egészségügyi és Orvosképzésért Alapítvány (Semmelweis Egyetem)

k+f, oktatás, tudomány, alapítványok, ingatlan

„Az egyetemek és a kutatóintézetek, valamint a gazdaság összekapcsoltságának erősítéséhez szükséges egyes törvények, továbbá egyes felnőttképzési és kulturális tárgyú törvények módosításai” között mazsolázgatva elég érdekes változások várhatóak. Ahogy a november 14-én beadott törvényjavaslat indoklásában írják, az indítványok az innováció jegyében születtek, többek között azért, hogy 2030-ra legyen egy olyan egyetemünk, amely a világ legjobb 100 felsőoktatási intézménye között lesz, ezért támogatja Nobel-díjas kutatónk, Krausz Ferenc kutatásainak a Semmelweis Egyetemmel való összekapcsolását is.

Tehát többek között a következő változások várhatóak:

A győri Széchenyi Egyetemért Alapítvány céljai megvalósítása érdekében nem pénzbeli vagyoni hozzájárulásként, tulajdonátruházás formájában, tőkeemelés céljából megkapja a ZalaZONE Zrt.-t, de egy egervári ingatlan is ingyen hozzájuk kerül.

A szintén modellváltó Budapesti Gazdasági Egyetemért Alapítvány a Budapest belterület 31905/11 helyrajzi számú ingatlant (magát a főiskola épületét) és az ingatlanon folyamatban lévő beruházás során beszerzésre kerülő ingóságokat kapja meg a fejlesztések megvalósulását követően.

Létrejön a Magyar Kultúráért Alapítvány, amely a Petőfi Irodalmi Ügynökség Nonprofit Kft.-vel együtt vagyonjuttatásként megkapja az Ózdon álló Digitális Erőművet és a Nemzeti Filmtörténeti Élményparkot. Mivel az új alapítvány a Forum Hungaricum Nonprofit Kft. jogutódja, ezzel egyidőben közfeladatai ellátásához annak ingatlanjai, állami tulajdonú ingóságai és egyéb javai is az alapítvány tulajdonába kerülnek.

A Nemzeti Egészségügyi és Orvosképzésért Alapítványról, a Nemzeti Egészségügyi és Orvosképzésért Alapítvány és a Semmelweis Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló 2021. évi XX. törvény is kiegészül: meghatározott állami tulajdonban álló részesedéseket, azaz üzletrészeket adnak ingyenesen az Alapítvány tulajdonába, nevezetesen 100 százalékban idekerül a Molekuláris- Ujjlenyomat Kutató Központ Nonprofit Kft.

Ezen túlmenően a javaslat arra is kitér, hogy annak érdekében, hogy 2030-ra 9000-re emelkedjen az 1 millió főre jutó kutató fejlesztők száma, és megduplázódjanak a szabadalmak, a kormány erősíteni akarja a kooperatív doktori képzéseket, továbbá az egyetemek hatáskörébe utalja - a megfelelő finanszírozási keretet biztosítva - az Új Nemzeti Kiválósági Program és kooperatív doktori program lebonyolítását.

Az is újdonság lesz, hogy a felsőoktatási intézmények önköltséges részismereti képzés céljából újabb képzési jogviszonyt is létesíthetnek majd a hallgatókkal, s ezekről a részismereti képzések eredményéről úgynevezett "mikrotanúsítványt" állíthatnak majd ki. Sőt, a technikumi képzésben résztvevők az utolsó évükben előzetes hallgatói jogviszonyt létesíthetnek felsőoktatási intézményekkel.

Egy új egyetem is létrejött, ugyanis a Sárospataki Református Teológiai Akadémia eleget tett az alkalmazott tudományok egyetemévé válás törvényi feltételeinek, így 2024. február 1-jétől Sárospataki Református Hittudományi Egyetem néven működik tovább.

A Magyar Kutatási Hálózatot HUN-REN-re módosítják, melyet ezentúl már nem főtitkár, hanem vezérigazgató irányít.

Molekuláris - Ujjlenyomat Kutató Központ Nonprofit Kft