Felvásárlási lázban ég egy orosz-magyar cégcsoport Magyarországon

Greennovatív Kft.
Peter's Consulting Kft.
Marcali Szálloda Kft.
Nádoroffice Invest Kft.
Nádor Hotels Kft.
Szaktudás Hotel Kft.
CS.K. Irodaház Kft.
Idom Házépítő kft.
Otthon Projekt Ingatlanhasznosító Kft.
Újhely Bau Kft.
Symbol-BP Kft.
Residence Balaton Kft.
Palace Garden Hotel Vendéglátó Kft.

Megdet Rahimkulov
Sütő László
Mészáros Lőrinc
Semjén Zsolt
Farkas József
Barna Sándor
Orbán Viktor

Balaton
Marcali
dunaújváros Noszvaj
Ráckeve
luxemburg
siófok
Budapest
Belize

idegenforgalom, klientúra, narancsvidék, Balaton

Június közepén új tulajdonosa lett a Somogy megyei Marcaliban a városi fürdő és szabadidő központ melletti félkész gyógyszálló épületének, illetve az azt tulajdonló Marcali Szálloda (MSZ) Kft.-nek. A vevők - fele-fele arányban - Rahimkulov Ruszlan Megdetovics Greennovatív Energetikai Fejlesztő Kft.-je és üzlettársa, Zentai Péter Peter's Consulting Kft.-je - derül ki a Céginfo.hu adataiból.

Az üzletemberek 2015 óta számos közös vállalkozást visznek, társasházakat építenek, irodákat és turisztikai ingatlanokat vásárolnak fel, fejlesztenek és hasznosítanak. Marcaliban a tervek szerint befejezik és üzemeltetik majd a szállodát - derül ki az MSZ Kft. eddigi kisebbségi tulajdonosának, a helyi önkormányzatnak a közleményéből és a többségi befolyással rendelkező Ferrobeton cégcsoport jogi képviselőjének lapunknak küldött tájékoztatásából.

Tőkeerős befektető fejleszt

Az orosz származású, Magyarországon élő Rahimkulov Ruszlan az orosz dollármilliárdos, a magyarországi üzleti életben évtizedekig aktív Megdet Rahimkulov fia. (A már Moszkvában élő Megdet két fiával, Ruszlannal és Timurral együtt vezeti családi cégüket, a 96,5 milliárd forint saját tőkéjű Kafijat Befektetési és Vagyonkezelési Zrt.-t, amelyben ő már nem, csak két fia a tulajdonos. A társaság 6,89 százalékos részesedéssel bír az OTP Bank Nyrt.-ben, a birtokolt közel 19,3 millió darab OTP-részvény értéke jelenleg 208 milliárd forint.) A negyvenes évei elején járó Rahimkulov Ruszlan egyre bővülő vállalati befektetési portfólióval rendelkezik, a cégadatok szerint több tucat vállalkozása van közvetlenül vagy közvetve, az ingatlanos és turisztikai cégek mellett zömmel villamosenergia-termeléssel és -kereskedelemmel foglalkozó, naperőmű parkokat üzemeltető társaságokba szállt be a közelmúltban.

Családi szállodát terveznek

Marcaliban az új tulajdonos jelentős infrastrukturális és kapcsolódó beruházásokat is végre kíván hajtani a hotel környezetében; az is felmerült, hogy duplájára növelik a szálloda kapacitását, hogy esetlegesen később ne működés közben kerüljön sor a bővítésre - mondta Sütő László polgármester a helyi Tavi TV-nek. A beruházó cég képviselője, Zentai Péter arról tájékoztatta a polgármestert, hogy a tervezett szállodakomplexum a térség egyik meghatározó turisztikai attrakciója kíván lenni. Az elképzelések szerint 2023-ban egy legalább négycsillagos, családi üdülésre alkalmas szálloda nyithat. A beruházók további területeket is vásárolnának a hotel környezetében annak érdekében, hogy egyéb szórakozási lehetőséget kínáljanak a családoknak, például kalandpark, állatsimogató létesülhet.

Frissítés: "A cégcsoport tervei között egy nagyszabású, komplex, átfogó turisztikai fejlesztés szerepel, amelynek lényeges és központi eleme a szálloda épület magas színvonalon történő megvalósítása. A cégcsoport elhivatott a 12 hónapos Balaton koncepció támogatása mellett, és fejlesztési terveit is e köré a koncepció köré építi. A projekt, annak komplexitására való tekintettel, még kialakítás alatt áll, így erről egyelőre nem kívánunk bővebben nyilatkozni" - tájékoztatta lapunkat a marcali turisztikai beruházással kapcsolatban a fejlesztő cégcsoport jogi képviselője.

A Balatonhoz közeli kisváros szállodájának építése tíz évvel ezelőtt állt le, akkor az épület 56 százalékos műszaki készültséget mutatott. A projektcég addig önerőből és uniós-magyar támogatásból finanszírozta a beruházást, a gazdasági-pénzügyi válság következtében azonban megváltoztak a körülmények, a hitelek drágultak, a külföldi többségi tulajdonos (CEE) kiszállt a cégből (a lépést befolyásolta a CEE-tulajdonos izraeli üzletember halála is). A bajt tetézte, hogy határidő túllépés miatt a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség szerződést bontott MSZ Kft.-vel, és visszakérte az elköltött mintegy 400 millió forint uniós támogatást, a cég ellen végrehajtás indult. (A fürdő- és szállodafejlesztés több éves történetéről lentebb bővebben olvashat.)

A beruházás megvalósítását eddig politikai hátszél sem segítette. A félkész ingatlan megvásárlása iránt többen is érdeklődtek az elmúlt években, helyiek szerint Mészáros Lőrinc is megnézte az épületet, de adásvételre nem került sor.

A júniusi eladáskor a 841 millió forint saját tőkéjű MSZ Kft. 74,4 százalékos tulajdonosa a beruházás legnagyobb alvállalkozója, a Ferrobeton Szerkezetépítő Kft. volt, a helyi önkormányzatnak 10,6 százaléka, a dunaújvárosi HEPA Műszaki és Gazdasági Szolgáltató Kft.-nek 15 százaléka volt.

Jelentős cégcsoport formálódik

Az elmúlt néhány évben Rahimkulov Ruszlan és Zentai Péter több üzleti és turisztikai ingatlanokat megvásárló, fejlesztő és hasznosító cég tulajdonosává vált - derül ki a cégadatokból. Köztük van egyebek mellett - az úgynevezett Nádor Grouphoz tartozó - Nádoroffice Invest Kft., amely üzemelteti például a XVII. kerületi "Keresztúri bevásárlóközpont és piacot" és tulajdonosa a római parti házakat építő és forgalmazó Nádor Property Kft.-nek, valamint az 1,1 milliárd forint saját tőkéjű Nádor Hotels Kft.-nek. Az utóbbi cég februárban megszerezte Noszvajon a négycsillagos Oxigén Family Hotelt és a ráckevei Duna Relax wellnesshotelt (volt Kék Duna hotel). (A hotelfelvásárlásokról a 24.hu adott hírt júliusban, megemlítve, hogy az eladó - egy luxemburgi cégen keresztül - Farkas József üzletember volt, aki korábban Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes svédországi vadászatait finanszírozta.) Farkastól átvették - a Szaktudás Hotel Kft.-n keresztül - a noszvaji Tündérkert hotel hasznosítását is, az ingatlant az államtól bérlik. A cégcsoport tagja az egykori Csepel Művek területén irodaházat fejlesztő és hasznosító CS.K. Irodaház Kft., valamint a társasházakat építő iDOM Házépítő Kft. - ennek a gazdasági társaságnak van egy harmadik tulajdonosa is, Rahimkulov 2017-ben szállt be.

A két üzletember 2018-ban lett közvetett tulajdonosa a VII. kerületi, Rákóczi úti egykori Otthon áruház (korábban Divatcsarnok) ingatlanát hasznosító, Otthon Projekt Ingatlanhasznosító Kft.-nek, a cég tárgyi eszközeinek értéke 257 millió forint volt az utolsó elérhető, 2018-as mérlegében. Közös vállalkozásuk a siófoki Balaton Colors Beach Hotelt (volt Oázis hotel) felújító és működtető Újhely Bau Kft., a budapesti, Bécsi úti Symbol rendezvényközpontot birtokló és üzemeltető Symbol-BP Kft., és a siófoki négycsillagos Residence Balaton hotelt tulajdonló és működtető Residence Balaton Kft.

A Symbol rendezvényközpont volt tulajdonosának érdekeltségébe tartozott a siófoki Palace diszkó is (Barna Sándor, Discoland Kft.), amit 2018-ban zártak be. Ennek helyén épít négycsillagos hotelt wellnessrészleggel és étteremmel a Palace Garden Hotel Vendéglátó Kft., amelynek székhelye (III. kerület, Péter utca) és e-mailes elérhetősége megegyezik Rahimkulov és Zentai Nádor-cégeiével. Az üzletemberek tulajdonosként nem szerepelnek a Palace Garden cégadataiban, jelenleg két munkatársuk, a Nádor Property és az iDOM Házépítő ügyvezetői vannak közvetett tulajdonosnak bejegyezve a cégjegyzékben. Az ötszintes hotel beruházója az építéshez a Kisfaludy-program szálláshelyfejlesztési pályázatán 792 millió forint állami támogatást nyert el. (A szálloda kivitelezésre kiírt közbeszerzési eljáráson csak egy ajánlat érkezett, a budapesti Omnion Kft.-é, közel nettó 1,3 milliárd forint vállalási árral.)

Frissítés: "A Palace Garden Hotel fejlesztési projektben Rahimkulov Ruszlan úr nem vesz részt. A beruházás várható befejezése 2022 szeptembere. A projekt megvalósításához szükséges, a támogatást meghaladó források várhatóan banki hitelből kerülnek biztosításra" - válaszolta lapunk megkeresésére a Nádor Group jogi képviselője.

Alacsony vételár, magas fejlesztési költség

A marcali befejezetlen szállodaberuházás könyv szerinti értéke 1,43 milliárd forint volt a MSZ Kft. 2019-es mérlegében. Az önkormányzat sem kivásárolni nem tudta a tulajdonostársakat, sem egymilliárdot költeni a szálló befejezésére. A projektcégben lévő 10,6 százalékos üzletrész értékesítésére - az érdeklődök feltűnésével - márciusban írt ki pályázatot az önkormányzat, amit a Greenovatív és a Peter's Consulting tulajdonában lévő Nádoroffice Invest nyert meg, 22,8 millió forintos ajánlattal - derül ki a marcali képviselő-testületi és polgármesteri határozatokból. Az alacsony vételárat indokolhatja, hogy az orosz-magyar vevők a MSZ Kft.-vel együtt annak kötelezettségeit is megszereztek. A cég 2019-es mérlegében a kötelezettségállománya 588 millió forintot tett ki, ebből az uniós támogatás visszafizetésének kötelezettsége 403 millió forint.

A Ferrobeton többségi üzletrészének vételára üzleti titok, de a cégcsoport annyit közölt a Napi.hu-val, hogy "ez idő szerint nem tekinthető a projekt megtérülő beruházásnak, mivel a ráfordítások lényegesen magasabbak, mint a vételár". A Ferrobeton százmilliót jóval meghaladó összeget költött az épület elkészült elemeinek befedésére, szigetelésére és az őrzés-védelemre, Sütő László polgármester az adásvételről szóló közleményében külön megköszönte a cégcsoportnak, hogy "az elmúlt több mint tíz évben megóvta az épületet és megértve a város érdekeit támogatta az értékesítést".

Több mint két évtizedes álom vár megvalósításra

A kisváros vezetése a gyógyvízzel is rendelkező fürdővel együtt tervezte - annak egész éves és rentábilis működtetése, valamint a helyi foglalkoztatási lehetőségek bővítése érdekében - a gyógy- és wellness szálloda építését. Szakmai befektetőként a Danubius Hotels Zrt.-t sikerült bevonni a projektbe, a cég befolyása az 1997-ben létrehozott MSZ Kft.-ben 90 százalékos volt. A fürdő és szálloda egyszerre történő megvalósításához azonban az első Orbán-kormány idején futó Széchenyi-terv keretében, 2001-ben nem sikerült támogatást szerezni.

Kettéválasztották a beruházást, majd 2002-ben a városi önkormányzat fürdőépítési pályázatát már támogatta a kormány 362 millió forinttal. Közel egymilliárdos beruházással, többféle kültéri medencével (köztük 50 méteres versenymedence) rendelkező fürdő nyílt meg 2003-ban, később fedett tanmedence (ppp-s konstrukcióban, 2008-ban), majd gyógyvizes medence és élménycsúszda is épült (mintegy 246 millió forint, fele-fele arányban uniós-magyar és önkormányzati forrásból) - derül ki a fürdő honlapjáról.

Pech után pech jött

A projektcégből 2008 elején távozott a brit hátterű Danubius Hotels, helyét az izraeli ingatlanfejlesztő Central European Estates (CEE) hollandiai bejegyzésű cége vette át. A beruházók a szálloda építésére 2008-ban 572 millió forint uniós és magyar támogatást nyertek el az Új Magyarország fejlesztési terv dél-dunántúli turisztikai kiírásán. Az akkori tervek szerint 3,2 milliárd forintos beruházással egy 116 szobás, négycsillagos gyógyászati és wellnessközpont épült volna 2011 tavaszára (a befejezési határidőt később egy évvel kitolták). A kivitelezésre 2009-tól 2011 elejéig - a Somogyi Hírlap információi szerint - mintegy 1,8 milliárd forintot költöttek a beruházók, nagyrészt önerőből, hitelt nem vettek fel, a megítélt uniós támogatásból pedig mintegy 400 milliót használtak fel addig, amíg le nem állt finanszírozási problémák miatt az építés. (Ekkor a szálloda műszaki készültsége 56 százalékos volt.)

A munka folytatásához 2011 nyarán 1,7 milliárd forintos hitelszerződést kötöttek a Magyar Fejlesztési Bankkal, de a pénzt nem hívták le; a CEE a drága hitelek miatt nem folytatta a beruházást, tulajdonrészének eladása mellett döntött - közölte a polgármester az MTI-vel 2012-ben. (2011 szeptemberében elhunyt a CEE izraeli tulajdonosa, az örökösök később minden magyarországi ingatlanérdekeltségüktől megváltak.) Ekkor került képbe az építkezés egyik alvállalkozója által is képviselt befektetői csoport, a Ferrobeton Szerkezetépítő Kft., amely 2013-ban előbb kisebbségi, majd többségi részt szerzett a MSZ Kft.-ben. (A vállalkozás tulajdonosa a beton- és vasbeton-elemek előregyártásával foglalkozó, dunaújvárosi Ferrobeton Zrt., amely az ír központú CRH-csoport tagja.)


Egy liter víz, ötven kilométer száguldás

Völner Pál
Schadl György
Süli János
Palkovics László
Steiner Attila

Innovációs és Technológiai Minisztérium (ITM)

Nikola Tesla
Tóth Erzsébet
Varga Zoltán
Pintér Csaba
Süli János

Közép-Európai Sajtó és Média Alapítvány (KESMA)

bűnszervezet, lobbi, pályázat, támogatás, végrehajtás, vesztegetés

Vidám pillanatokkal kezdődött a Schadl–Völner-ügy keddi tárgyalása a Fővárosi Törvényszéken. Az ügyvédek szóvá tették, hogy mivel a pulpitus túl magas, a bíró széke pedig túl alacsony, nem látják Tóth Erzsébet bírónő arcát.

Majd egy iratköteget teszek magam alá – viccelődött a hallgatóság derültségére bírónő, hozzátéve, hogy az is megoldás, ha az alant elhelyezkedő Varga Zoltán ügyvéd – korábban fideszes képviselő, illetve a KESMA kérészéletű vezetője – kap egy párnát maga alá.

A tárgyalás hasonló hangulatban folytatódott, a bíróság a korrupciós ügy mellékszála, a vízüzemű motor fejlesztését vizsgálták, ennek szellemében hallgatták meg az autóvilágot forradalmasító találmány egyik fejlesztőjeként bemutatott kiskunhalasi K. Szabolcsot.

Sajnos a bíróság kérdéseiben nem tért ki a tagbaszakadt, legalább 120 kilós, elsőre leginkább verőembernek tűnő K. Szabolcs autómérnöki, fizikusi szakértelmére. Pláne, hogy amikor a vízüzemű motor fejlesztésének a részleteiről kérdezték, akkor úgy válaszolt, hogy nem emlékszik.

– mondta K. Szabolcs.

K. Szabolcsra amúgy jellemző volt a tudományokban elmélyült emberre jellemző alázat és szerénység: egy ponton úgy igazította ki a bírónőt, hogy a vízüzemű motor amúgy nem az ő találmánya, hanem „a” Nikola Tesláé. Ők társával továbbgondolták, majd befejezték, ami akkor félbemaradt.

A Völner–Schadl duó körülbelül egymilliárd forint pályázati pénzre számított

A korrupciós ügynek ez a mellékszála arról szól, hogy a vád szerint Schadl György, a 2017-ben megszerezte a K. Szabolcs, N. Csaba találmányát, a „belsőégésű Otto- Motorból átalakított vízüzemű motor” terveit. A Magyar Bírósági Végrehajtói Kar akkori elnöke megalakította az Aqua Energy Solution Zrt-t, ahová apportként bevitték a vízüzemű motor terveit. A zrt. megpróbált a Völner-Schadl duó segítségét kérve pályázati pénzeket megszerezni. Az ötlet az volt, hogy az Igazságügyi Minisztérium akkori államtitkára, Völner Pál ismeretségi körébe tartozó bányavállalkozásnak, a Calmit Hungária Kft.-nek jelentősen megemelték a szén-dioxid kvótáját, azért úgy gondolták, hogy a vízüzemű motort hasznosítani lehetne hőtermelésre, és ennek megvalósíthatóságának vizsgálatára állami támogatást lehetne kérni.

Autókat, kishajót és kisrepülőt foglaltak le Schadl Györgytől, a bíróság jövő héten meghallgatja Süli Jánost

A vád szerint Völner Pál vállalta, hogy lobbizik a körforgásos gazdasági fejlesztésekért, energia- és klímapolitikáért felelős államtitkárnál, Steiner Attilánál, és eléri, hogy írjanak ki egy pályázatot „csökkentett szén-dioxid-kibocsátással járó építőanyag gyártására”, de megkeresi az ügyben Süli János paksi bővítésért felelős minisztert is.

A vádirat szerint a Völner–Schadl duó körülbelül egymilliárd forint pályázati pénzre számított. K. Szabolcs és N. Csaba, valamint a Calmit Hungária Zrt. vezetője, S. K. Béla által kijelölt szakemberek megkísérelnek összeállítani egy olyan anyagot, mely alkalmas arra, hogy Steiner Attilánál Völner Pál el tudja érni a pályázat kiírását. Mint a vádirat leszögezi:

hogy valójában volt-e a reális esély a pályázatban megjelölt eredmény elérésére vagy sem.

„Albániától Kínáig jöttek megnézni a motort”

A hatalmas termetű, a bírót gyakran félbeszakító és a figyelmeztetés ellenére többször is „hölgyemnek” nevező K Szabolcs bíróság előtt elhangzott története úgy hangzott, hogy ő és N. Csaba a keceli Pintér Műveknél dolgozott a kutatásfejlesztési részlegen. Az ottani találmányai nem valósultak meg, de jóban maradtak Pintér Csabával.

Ezt követően K. Szabolcs és N. Csaba Kiskunhalasról folytatta Nikola Tesla életművének kiteljesítését, majd 2015 körül jelezték a régi barátnak, a harmadrendű vádlott R. Róbertnek jelezte, hogy van egy ilyen találmány. Elmondása szerint R. Róbert megkérdezte tőle, hogy működik-e a motor, amire ő igennel felelt, R. Róbert visszakérdezett, hogy ez biztos-e, erre pedig ő ugyanezzel a szóval válaszolt.

R. Róbert ezután éveken á összesen 185 millió forinttal támogatta a kutatás-fejlesztést, és a motort is R. Róbert kecskeméti tanyáján fejlesztették. Ezen a ponton a bíró rákérdezett, hogy készült-e erről valamilyen szerződés-e, ám K. Szabolcs szerint R. Róbert becsületszóra adta a pénzeket.

K. Szabolcs szerint 2016-2017 körül, amikor R. Róbert kifogyott a pénzből, finanszírozóként belépett Schadl György, aki megvásárolta a találmányt, majd utána már ő adott fizetést K. Szabolcsnak. Ez havi félmillió forint volt. – 2018-ig volt nálunk volt a garázsban a gép, vagy a Robi tanyáján, majd utána a Gyurinak a barátjának nem tudom kinek a telephelyén – írta le a helyzetet a fejlesztő.

Szerinte a világ minden részéről jöttek megcsodálni a vízüzemű motort. fizikusok, kémikusok, biológusok Albániától, Kínáig. – Több alkalommal paksi úriemberek vizsgálták meg, környezettanulmányt csináltak ki-ki a saját nyelvezetén. Őket a cég hozta be, így a két pekingi fizikusnak is a cég intézte a beutazást – tudósított K. Szabolcs a bírónőnek a vízüzemű motor fejlesztéséről.

Ha akartak se tudtak volna segíteni

- Azon kívül, hogy megnézték a külföldi látogatók, írogattak papírokat? - Kérdezte a Tóth Erzsébet, arra célozva, hogy volt-e bármilyen utóélete ezeknek a látogatásoknak. - Én is ugyanazt csináltam, amit ön! - mondta önérzetesen K. Szabolcs a bírónak – én is mind az 53 alkalommal megkérdeztem őket. Érdekes módon mind néhány órán át vizsgálgatták a találmányt ám végül nem mondtak semmit. ( Másutt viszont K. Szabolcs úgy emlékezett, hogy a „bajor műszaki minisztériumot”” nagyon is érdekli a találmány.) A vízüzemű motor K. Szabolcs szerint „egy liter vízből ötven kilométert tett meg 160 kilométer per órás sebességgel.

A bíró kérdésére K. Szabolcs elmondta, hogy Steiner Attila államtitkár is látta a találmányt a Calmit Zrt. lábatlani bányájában, de a találmányt egy érdi telephelyen megtekintette Süli János paksi bővítésért felelős miniszter is a Paksi Zrt. részéről. Ajánlatot azonban sehonnan nem kapott.

Ők is a Schadl György révén kerültek oda? - kérdezte a bírónő. – Száz százalékig igen – mondta K. Szabolcs. K. Szabolcs szerint ő is többször is találkozott személyesen Völner Pállal, ám szerinte senki sem ígért neki semmilyen segítséget.

– Nem bírtak segíteni, de nem is tudtak volna – mondta K. Szabolcs, aki a vallomása elején még lendületesen, meglehetősen magabiztosan nyilatkozott, ám a végére a bíró keresztkérdéseire érezhetően megtört, egyre többször nyilatkozott úgy, hogy nem emlékszik.

Schadl-Völner-ügy: A koronatanú gyakran nem emlékszik arra, hogy ki hozta létre a kifizetéseket rögzítő mappákat

Mint ismert, az ügyészség azzal vádolja a Magyar Bírói Végrehajtói Kar (MBVK) volt elnökét, Schadl Györgyöt, hogy bűnszervezetet tartott fenn, a jól fizető posztokra saját embereit neveztette ki, akik az irodájuk nyereségének jelentős részét visszaadták neki, amiből ő összesen több mint 900 milliót kaszált ebből. Az ügyészség szerint a végrehajtókat Völner Pálon, az Igazságügyi Minisztériumi volt államtitkára közreműködésével neveztette ki, aki ezért Schadl-től havi 2-5 milliós apanázst, összesen 83 millió forintot kapott. Az ügyészség Schadl Györgyre 10, míg Völner Pálra 8 év börtönbüntetést kért.


Svájcban is feljelentést tesz Hadházy Ákos az Agrárminisztériumnál eltüntetett közpénz miatt

Kovács P. Zoltán
Nagy István (Fidesz)
Nagy János (Agrárminisztérium)
Nobilis Kristóf
Nobilis Márton

állami vállalat, állami/önkormányzati szerződések, hűtlen kezelés, közokirat-hamisítás, offshore, vesztegetés

„Pénzmosás miatt bejelentést teszek a svájci hatóságnál, miután a Direkt36 kiderítette, milyen úton kerülhetett Nagy István miniszterhez az Agrárminisztérium intézményétől ellopott 2,2 milliárd fele. A pénz ugyanis a miniszter akkori kabinetfőnökének, jelenlegi államtitkárának apja offshore cége számláján landolt” – írja Facebook-posztjában Hadházy Ákos független országgyűlési képviselő, hozzátéve: „nem nagyon bízik” Polt Péter legfőbb ügyészben, és a svájci ügyészektől nagyobb hatékonyságot remél.

A Direkt36 Telexen kedden megjelent cikke, amire Hadházy is hivatkozik, Nagy Jánosnak, az agrártárca korábbi helyettes államtitkára és társai – a 2,2 milliárdos vagyoni hátrányt okozó hűtlen kezelés miatti – büntetőperének szeptemberi tárgyalását idézi fel, amikor a vádlottak védői le akarták állíttatni a bíró iratismertetését, sikertelenül, és kiderült. hogy a vád szerint feleslegesen kifizetett 2,2 milliárd forint közel felének mi volt az útja.

– Az iratok szerint a pénzt megkapó ügyvédi irodák – amelyek vezetői szintén vádlottak Nagy János mellett – egy budapesti cégen keresztül egy svájci bankszámlára utaltak jelentős összegeket. Ez a számla egy panamai offshore cég tulajdonában volt, amely a bíró által ismertetett iratok szerint egy magyar milliárdos üzletemberhez, Nobilis Kristófhoz köthető – olvasható a cikkben, s emlékeztettek: Nobilis Kristóf egyik fia, Nobilis Márton a miniszter kabinetfőnöke volt a pénzmozgások idején, jelenleg pedig ugyanennél a tárcánál államtitkár.

Az ügyészségre hivatkozva a tényfeltáró cikk szerzői azt is írták, hogy a nyomozók nemrég három embert hallgattak ki, akiket pénzmosással gyanúsítanak, de neveket nem közöltek. Továbbá Hadházy Ákor egy korábbi, másfél hónappal ezelőtti posztjában is beszámolt arról a fejleményről, hogy Nagy János ügyétől elkülönítettek egy külön nyomozást pénzmosás gyanújával.

Megkezdődött az Agrárminisztérium korábbi helyettes államtitkárának korrupciós büntetőpereNem ismerte be bűnösségét az agrártárca korrupcióval vádolt volt helyettes államtitkár


„Ez Aliga Trianonja” - Leszavazták, nem kérdezhetik meg a helyieket és a nyaralótulajdonosokat

Pro-Mot Hungária Kft.
Club Aliga
Balatonvilágos Község Önkormányzata

Bukovszki András
Mészáros Lőrinc
Tiborcz István
Jellinek Dániel
Balázs Attila

Aligai Fürdőegyesület
Bayer Property Ingatlanfejlesztő Zrt.
Alkotmánybíróság

Balaton, civilek, engedély, építőipar, nemzetgazdaságilag kiemelt beruházás, környezetvédelem, ingatlan

Leszavazta az Aligai Fürdőegyesület (AFE) társadalmi konzultációs javaslatát hétfői, estébe nyúló ülésén a balatonvilágosi képviselő-testület. A polgármester és a rendre vele szavazó három képviselő nem járult hozzá, hogy megkérdezzék a helyieket és a nyaralótulajdonosokat a Club Aliga területén zajló építkezésekről, a várható – a partszakaszt, a táj- és településképet teljesen átrajzoló – változásokról. Az AFE Balatonakali példája alapján próbálta elérni, hogy a helyi közösség véleményt mondhasson az aligai nagyberuházásról: mint arról beszámoltunk, az északi parti település vezetése október elején kérte meg az állandó lakosokat és a nyaralókat, hogy véleményezzék a tervezett kikötőépítést, s miután a többség elutasította a beruházás ötletét, a kivitelező is visszalépett a projekttől.

– mondta lapunknak Bukovszki András, az AFE elnökhelyettese. – Azt szerettük volna, hogy az így született közakarat alapján döntsön a képviselő-testület a beruházás támogatásáról vagy elutasításáról. Össze is állítottuk a kérdőívet, ám miután leszavazták a kezdeményezésünket, most saját erőnkből kellene levezényelni az egész procedúrát, ami nem lesz könnyű, de nem adjuk fel, mert mindenképpen szembesíteni akarjuk a beruházó érdekeit kiszolgáló faluvezetést a helyiek véleményével.

Az AFE, valamint a polgármester és a hétfős testületből vele tartó három képviselő harca immár évekre nyúlik vissza. Lapunkban folyamatosan beszámoltunk róla, a helyi civilek hogyan próbálják megakadályozni a Club Aliga teljes átépítését és kiárusítását, melynek következtében az AFE szerint a helyiek ismét elveszítik majd a rendszerváltásig lezárt, azóta viszont szabadon használt tópartjukat. A Club Aliga tulajdonosa a Pro-Mot Kft., amely az elmúlt években többször is gazdát cserélt: Mészáros Lőrinc és Tiborcz István érdekeltségéből előbb Jellinek Dánielhez került, majd tavaly március óta a NER új csillagai közé tartozó Balázs Attila vezette Bayer Property vásárolta meg. A Pro-Mot a Balaton talán legértékesebb ingatlanán komoly állami támogatással – több ütemben 10 milliárd forintot ítélt meg a cégnek a kormány, mely ráadásul nemzetgazdasági szempontból kiemelt fontosságú beruházássá minősítette a projektet, mentesítve ezzel a Balaton-törvény és a helyi szabályozás előírásai alól – 46 hektáron luxusüdülő-komplexumot akar kialakítani.

A hajdani pártvezetők nyaralóhelyét, az Aliga II-t pedig felparcellázták – s mint arról a Népszava anno elsőként beszámolt – eladták: a tómederig nyúló, vélhetően a Balaton-part legexkluzívabbnak számító telkeit jellemzően ingatlanfejlesztő-hasznosító cégek vásárolták meg miután a település mellett az állam sem élt elővásárlási jogával, hozzásegítve ezzel a tulajdonos céget több mint 7 milliárd forintnyi bevételhez. Mivel azonban a civilek a bíróságon rendre sikerrel akadályozták meg a különféle engedélyek kiadását, a kormány szeptemberben módosította a kiemelt kormányrendeletet, mely közcélú szállodaépítés helyett már komplex ingatlanfejlesztésre, azaz mindenféle ingatlanra vonatkozik. Takács Károly polgármester a település Facebook-oldalán óriási sikerként tálalta a változtatásokat, kiemelve saját szerepét a történtekben. A civilek szerint viszont a módosítás katasztrofális következményekkel járhat.

– jelentette ki Bukovszki András. – Hiszen mindez azt jelenti, hogy az Aliga II-n nemzetgazdasági szempontból kiemelt beruházásként épülhetnek magáningatlanok, méghozzá nem a helyi építési szabályozás, hanem a kormányrendeletben többszörösére megemelt beépítési mutatók alapján. Ráadásul a módosítást a folyamatban lévő közigazgatási ügyekben is alkalmazni kell, vagyis a jövőben a bírósági út is járhatatlannak tűnik. A nemzetgazdasági szempontból kiemelt beruházássá nyilvánító kormányrendelet intézményét a jogalkotó nem erre hozta létre, ezért az AFE az Alkotmánybírósághoz fordul, és minden lehetséges módon követeljük a jogalkotók szándékával ellentétes kiemelt Kormányrendelet hatályon kívül helyezését.

Az AFE szerint ugyanis a módosítás lehetővé teszi a Pro-Motnak a Club Aliga 80 százalékos beépítését, s hogy a magasparttal párhuzamosan – melyet akár a felére is legyalulhat – 18-27 méter magas, 6-7 emeletes luxusapartmanházakat emelhessen, nagyvárosias környezetet kialakítva az üdülőövezetben. A helyiek és a nyaralók elveszítenék parti sétányukat is, lezárhatnák előlük a kikötő nagy részét, elvesznének a horgászhelyek, a közparkok, a közutak, tovább csökkenne a strand területe, végleg lezárhatják a magaspartról a Deák utca végétől a tóhoz vezető lépcsősort, s így csak hatalmas kerülővel lehet majd lejutni a Balatonhoz – összességében a település elveszítené jelenlegi partszakaszának cirka 80 százalékát.

Milliárdos ígéretet tett a Club Aliga fejlesztője Balatonvilágosnak, ha a kedvéért átírják a településrendezési szerződéstClub Aliga: megsemmisítették kikötőépület építési engedélyét is, új eljárásra kötelezték a kormányhivataltClub Aliga: félrenéz az önkormányzat, látszatra sem akarja képviselni a helyiek érdekeit


Újabb pert nyert az Aligai Fürdőegyesület, a NER-közeli cég nem használhatja az új mólókat és a kikötőépületet

bíróság, ítélet/döntés, civilek, építőipar, ingatlan, nemzetgazdaságilag kiemelt beruházás, környezetszennyezés, Balaton

Újabb pert nyert az Aligai Fürdőegyesület (AFE) a Fővárosi Kormányhivatal, illetve közvetve a Club Aligát beépíteni akaró Pro-Mot Kft. ellen. A Pécsi Törvényszék megsemmisítette a kikötő használatbavételi engedélyét, és új eljárásra kötelezte a hivatalt, ami azt jelenti, hiába épültek meg az új mólók és a kikötőépület, a Pro-Mot ezeket nem használhatja. A civilek a kikötő vízjogi engedélyét is megtámadták, ebben az ügyben a jövő év elején várható ítélet.

Az AFE emellett újabb, ráadásul meglehetősen váratlan sikert is elkönyvelhetett, a balatonvilágosi képviselő-testület hét eleji, rendkívüli ülésén ugyanis a civilek számára is meglepő módon célba ért javaslatuk, hogy a település kérjen ügyféli jogállást a rendszerváltás előtt a pártvezetők által használt, tavaly parti luxustelkekre felparcellázott és milliárdokért értékesített Aliga II. egyik ingatlana ügyében, amelyre építési engedélyt kért új tulajdonosa.

„Ez Aliga Trianonja” - Leszavazták, nem kérdezhetik meg a helyieket és a nyaralótulajdonosokat a Club Aliga területén zajló építkezésekről

– Felkészültünk rá, hogy a polgármester és a rendre vele szavazó három képviselő leszavazza az indítványunkat – mondta lapunknak elégedetten Bukovszki András, az AFE elnökhelyettese. – Előzetesen komoly vita kerekedett, melynek végén, hogy nyoma legyen, kik azok, akik szerint nem kell harcolni a partunkért, melyet le akarnak zárni a helyiek és a nyaralótulajdonosok elől, név szerinti szavazást kértünk, s az egyik, rendre ellenünk voksoló képviselő véletlenül igennel szavazott…

Az ügyféli jogállást első körben elutasította a kormányhivatal, s a település vezetése nem is akart belépni az ügybe. Így viszont, miután a döntés értelmében csatlakoznak az engedélyezési eljárásokhoz, minden építési engedélykérelembe, s ezáltal az építési tervekbe is beleláthat majd az önkormányzat, és mivel több képviselőjük ül a testületben, így a civilek is.

Pénzt kérnek az istentiszteletre igyekvő hívektől Balatonaligán, ahol egy kis templom éppen a NER-közelbe került területen fekszik

– Ez óriási segítség, hogy alkalomadtán bíróság előtt tudjuk megtámadni az engedélyeket, amelyek veszélyeztetik a szabad partszakaszunkat – tette hozzá Bukovszki András.

Az AFE a part melletti Kádár-szigetért is küzd, amelyről, mint nemrég kiderült, az egyik új telektulajdonos – egészen pontosan két, szomszédos ingatlané – bérleti szerződést írt alá a vízüggyel, noha a sziget a tómederhez tartozik, s mint ilyen, közterületnek számít.

Lapunkban évek óta folyamatosan nyomon követjük, a helyi civilek hogyan próbálják megakadályozni a Club Aliga teljes átépítését és kiárusítását, melynek következtében az AFE szerint a helyiek ismét elveszítik majd a rendszerváltásig lezárt, azóta viszont szabadon használt tópartjukat. A Club Aliga tulajdonosa a Pro-Mot Kft., amelynek több Fidesz-közeli oligarcha kezén át került jelenlegi tulajdonosához, a NER új csillagának számító, a leginkább az új zuglói városközpont építésével a hírekbe került Balázs Attilához,. Ő kihasználva, hogy a kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt fontosságú beruházássá minősítette a jelenleg éppen Aligaligetnek nevezett projektet, mentesítve ezzel a Balaton-törvény és a helyi szabályozás előírásai alól, a 46 hektáron luxusüdülő-komplexumot akar kialakítani, míg a hajdani pártvezetők nyaralóhelyét, az Aliga II-t felparcelláztatta és milliárdokért értékesítette. Nem mellékesen, miután a civilek rendre sikerrel támadták meg a különböző engedélyeket a bíróságon, a kormány szeptemberben módosította a kiemelt kormányrendeletet, amely közcélú szállodaépítés helyett már komplex ingatlanfejlesztésre, azaz mindenféle ingatlanra vonatkozik. Vagyis szinte ellehetetlenítette a beruházást ellenzőket, hogy jogi úton küzdjenek partjukért.

Milliárdos ígéretet tett a Club Aliga fejlesztője Balatonvilágosnak, ha a kedvéért átírják a településrendezési szerződéstClub Aliga: félrenéz az önkormányzat, látszatra sem akarja képviselni a helyiek érdekeit


Dézsi Csaba András állítja, nem tudta, mennyiért bérlik a szolgálati autóját

gazdálkodás, önkormányzat, gépgyártás, közlekedés, állami/önkormányzati szerződések, túlárazás

Ahogyan arról - az ugytudjuk.hu információi alapján - lapunk is beszámolt, Győr önkormányzata, illetve polgármesteri hivatala összesen 3,6 millió forintot fordít havonta hat Audi bérlésére. Bár korábbi közérdekű adatigénylésükre nem kaptak választ, a megyei jogú város honlapjára végül csak „felkerült az addig féltve őrzött, szolgálati gépjárművekre vonatkozó belső szabályzat”, és a közpénzből fenntartott autók listája.

Csaknem havi egymillió forint közpénzből bérli Győr a város fideszes polgármesterének luxusautóját

Mint a dokumentumokból kiderült, a magyar Audi-gyár városában stílszerűen az önkormányzat három Audi A6-ost, polgármesteri hivatala pedig egy A6-ost, egy A8-ast és egy Q3-ast bérel, s a többmilliós keretből csak Dézsi Csaba András polgármesteri luxusautója, az A8-as bérlése 930 ezer forintot visz el havonta.

A szolgálati autók kérdése azután került reflektorfénybe, hogy – amint arról lapunk is megemlékezett – a júliusban Budapesten két napon át koncertező német metálbanda, a Rammstein zenéjét kedvelő polgármester szolgálati Audi A8-asával hajtott megcsodálni az egyik előadást. Akkor nem derült még ki, hogy Dézsi Csaba Andrásnak mennyibe is kerül pontosan, hogy hivatali szolgálati autóját magáncélokra is használja, a város jegyzője csak annyit árult el, hogy főnöke fizet érte.

A győri önkormányzati lap szerint rendben van, hogy Dézsi Csaba András polgármester a szolgálati Audijával ment a Rammstein budapesti koncertjére

Ugyan a dokumentumok pontosan nem árulják el, de az egy hónapnyi titkolózás után közzétett szabályzatból kiszámítható, hogy Dézsi polgármester legfeljebb 28 777 forintot fizet havonta az Audi A8-as magáncélú használatáért.

Dézsi András Csaba a hírre végül hétfőn délután szerkesztőségünkhöz eljuttatott közleményben reagált:

Majd így folytatja:

Majd a fideszes városvezető ígéretet tett arra, hogy ezen túl a Városháza saját tulajdonában lévő, már az előző ciklusban beszerzett, konkrét személyhez nem rendelt, s eddig a kollégák által éppen az adott feladatokhoz használt autóval fog járni.

Lázár Jánoson keresztül üzent Orbán Viktor, hogy Dézsi Csaba Andrást támogatja a Fidesz Győrben


Ötéves csúszással lezárták a MÁK 15 milliárdos projektjét, de a nyugdíjrendszerhez újabb milliárdok kellenek

Bugár Csaba
Bartakovics István
Tiborcz Péter
Orbán Viktor
Tiborcz István
Budainé Kovács Zsuzsanna

informatika, közbeszerzés, nyugdíj, klientúra

„A júniusban zárult fejlesztéssel, amelyet 14,7 milliárd forint vissza nem térítendő európai uniós támogatásból valósított meg, új informatikai rendszereket épített ki, illetve egyszerűsítette ügyvitelét a Magyar Államkincstár” – büszkélkedett Bugár Csaba, a MÁK elnöke a projektzáró ünnepségen. Azt is elmondta, hogy az új rendszer nagyon biztonságos, amire szükség is van, hiszen évente 54 ezer milliárd forint forgalom bonyolódik a kezelt számlákon.

A megújulás - úgy tűnik - nem terjedt ki a nyugdíj igazgatóság rendszereire, holott az Állami Számvevőszék már 2019-ben jelezte, hogy ezek az informatikai rendszerek sérülékenyek, mivel „több tekintetben külső szolgáltatóktól függenek”. Egy, a rendszert jól ismerő, a kincstártól nemrég távozott alkalmazott véleménye szerint az elavult szoftver könnyen feltörhető, célzott kibertámadásnál problémák lehetnek.

Az új, ügyfélbarát családtámogatási és nyugdíjbiztosítási informatikai rendszert egyébként eredetileg 2018-ra ígérték. A 2021 szeptemberéig a „21. század családtámogatása és nyugdíja” néven futó kiemelt projektet még az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság (ONYF) indította el 2016-ban. (A főigazgatóságot 2017-ben tolták be a MÁK-ba.) A projekt költségét akkor valamivel több mint 10 milliárd forintra becsülték, ám a dátum és az összeg is folyamatosan emelkedett. A MÁK honlapja szerint egyébként az ünneplés ellenére sincs vége a projektnek, a zárás hivatalos dátuma ott szeptember vége.

A befejezetlenségre utal az idén már másodszor kiírt – az elsőt visszavonták – tender, amelynek célja az államkincstár több, nyugdíjellátáshoz kapcsolódó informatikai rendszerének továbbfejlesztése. Az utolsót 3,7 milliárdos keretösszeggel írták ki, ami kicsit soknak tűnik úgy, hogy éppen most fejeztek be egy nagyszabású, sok milliárdos informatikai fejlesztést, amelynek része volt a családtámogatási és nyugdíjbiztosítási ügyek digitális megújítása is. Az, hogy a társadalombiztosítási és nyugdíjügyi területek üzemszerű működésének biztosításához további fejlesztésekre van szükség, a MÁK elnöke számára sem lehetett titok, hiszen idén augusztus 2-án kelt – lapunk birtokába jutott – levelében maga adott ki referenciaigazolást a fentebb említett tenderen induló egyik cégnek, a kincstár bejáratott szerződéses partnerének, a New Age Software (NAS) Kft-nek. Ebben 2020 januárja és 2022 decembere közötti időszakra összesen 1,39 milliárd forint értékű munkát igazolt. Mint írja: „a 2004-es szerződés teljesítése az előírásoknak és a szerződéseknek megfelelően történt”. A gond csak az, hogy a Népszavához került ellenőrző táblázat szerint az igazolásban igazolt feladatok közül többről azt állították a MÁK főosztályai, hogy azokat nem látta el a cég, vagy nem nyilatkoztak róla, a táblázatban üresen maradt az adott tevékenységre vonatkozó sor.

Az szja-bevallások káosza csak a jéghegy csúcsa, egymást érik a rendszerhibák az állami informatikai fejlesztéseknél

A NAS Kft-vel a nyugdíjrendszerek zömének üzemeltetésére és fejlesztésére kötött 2004-es határozatlan idejű vállalkozási keretszerződést egyébként többször is módosították, így a kincstár volt alkalmazottjától származó információink szerint ma már nehezen követhető, hogy pontosan mi is a cég feladata, mire számlázik. A szerződéses árak felülvizsgálatát 2020-ban határozott hangú levélben kérte a NAS ügyvezetője, aki többek között nehezményezte, hogy a kincstár befagyasztotta az általuk nyújtott szolgáltatásért fizetendő díjakat az új rendszer bevezetéséig. Bartakovics István ügyvezető igazgató ezzel szemben azzal érvelt, hogy „az élet addig is megy tovább, a jogszabályváltozásoknak meg kell felelni, (…) a nyugdíjaknak meg kell érkezniük”. Erős érv. Meghallgatásra is talált. A cég díját 2021-ben nettó 484,3 millióban, tavaly pedig 603,7 millióban határozták meg, de az elnöki igazolás szerint ennél is többet kaptak a munkáért.

A vállalkozói keretszerződés szerint „a tevékenység során létrejövő szellemi alkotások tulajdonjoga a megrendelőt (vagyis az államkincstárat) illeti meg”. A NAS idén júliusban kelt levelében viszont arra hívta fel a figyelmet, hogy „nyugdíjigazgatási szervek számára készült rendszerek tekintetében kizárólagos joggal” rendelkeznek. A Népszava birtokában lévő számlák, átadás átvételi jegyzőkönyv szerint a MÁK már 2015 óta használja és saját tulajdonként szerepelteti a könyveiben a rendszereket. 2015-ben például 150 millió forintos értékkel szerepelt. A fejlesztésre és üzemeltetési támogatásra viszont kizárólagos jogosultságot szerzett a NAS. Erre a kiszolgáltatott helyzetre hívta fel a figyelmet 2019-ben az ÁSZ. (Kérdéseinket a MÁK-nak is feltettük, de lapzártánkig nem válaszoltak.)

A MÁK egyébként még az ÁSZ jelentés évében benyújtotta a fejlesztésekhez szükséges beszerzési igényeit a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanácsnak (NHIT), ám az nem javasolta a végrehajtását és felvetette azok átdolgozását. Vágujhelyi Ferenc, az NHIT elnöke – aki amúgy a NAV elnöke és kormánybiztos is – egyúttal azt is jelezte 2019. decemberi levelében, hogy a tanács fokozott figyelemmel kíséri a MÁK informatikai fejlesztési projektjeit. Ez érthető, hiszen ezek a rendszerek elengedhetetlenül szükségesek a nyugdíjszámításhoz, a nyugdíjak kifizetéséhez. Az már furcsább, hogy Vágujhelyi szükségesnek tartotta hozzátenni, hogy az NHIT „nagy hangsúlyt fektet arra, hogy a jelenleg is üzemelő (…) rendszerek üzemeltetésének biztonságát az elkövetkező évek fejlesztései ne veszélyeztessék”.

A jelenlegi rendszert üzemeltető NAS Kft. egyik ügyvezetője és tulajdonosa Lévai Tibor, aki a céginformációs adatokból következtethetően Vágujhelyi Ferenc mostohatestvére. A kincstárnak szintén dolgozó Professzionál Informatikai Zrt.-nek 2003-tól 2010-ig elnök-vezérigazgatója és egy ideig tulajdonosa is volt az Államkincstár adattárházáért felelős kormánybiztos, Vágujhelyi Ferenc. A céget jelenleg Lévai Tibor vezeti és a Trabzon Holding Kft.birtokolja, amelynek tulajdonosai Vágujhelyi mostohatestvérei, Lévai Tibor és Lévai Tamás. Mindez azt jelenti, az adóhatóság elnöke így olyan állami informatikai területet felügyel, ahol mostohatestvére és üzlettársa kirobbanthatatlan szereplő. A Professzionál Zrt.-ben 2011-2012-ben megfordult Tiborcz Péter, Orbán Viktor vejének, Tiborcz Istvánnak a testvére is. S nemcsak akkor dolgoztak ugyanazon cégnek. Vágujhelyi éppen akkor volt a NAV informatikai elnökhelyettese, amikor Tiborcz Pétert kinevezték a NAV informatikai fejlesztési főosztályvezetőjének. Mindketten 2015-ig maradtak az adóhatóságnál (Vágujhelyit 2021-ben nevezték ki aztán elnöknek). Ennek a korszaknak felettébb kínos ügye volt a Microsoft-beszerzés.

A NAV elnöke kormánybiztosként felügyeli a területet, ahol mostohatestvére-üzlettársa kirobbanthatatlan szereplő

A NAV Népszavának küldött levele szerint „nem teremt és nem is teremthet összeférhetetlenségi helyzetet a NAV elnökének kormánybiztosi kinevezése. Vágujhelyi Ferencnek sem a Pénzügyminisztérium államtitkáraként, sem kormánybiztosként semmilyen hatásköre vagy informális befolyása nincs a Magyar Államkincstár gazdálkodására, a szállítók kiválasztására, így összeférhetetlenség sem merül fel”. Az NHIT elnöki szerepével kapcsolatban semmit nem írtak. A NAV egyébként egy másik Trabzon-leánnyal, a User Rendszerház Kft.-vel kötött két szereződést konzorciumi partnerként, először Vágujhelyi 2021-es kinevezése után, egyet pedig tavaly.

A MÁK azóta háromszor is nekifutott a nyugdíjrendszer fejlesztését célzó közbeszerzésnek. A 2021-ben és 2023 áprilisában meghirdetett tendereket visszavonták, az idén júliusban kiírt tender határidejét egyre halasztják. Közben a pályázati kiírásból kikerült a GovSys és az eNYUFIG rendszer. Ezeknek üzemeltetés támogatására és fejlesztésére két külön közbeszerzést indítanának. A tender kiírást a július 24-i vezetői ülésen „az elnök úr kérte” a MÁK informatikai területért felelős elnökhelyettes, Budainé Kovács Zsuzsanna közlése szerint, aki megkérte a referenciaigazolást a Nas Kft-nek. A sikeresen lezárt, csaknem 15 milliárdos informatikai projekt után tehát újabb milliárdokat költenek a MÁK informatikai rendszerfejlesztésre, hogy az biztonsággal működjön.


Csigalassú szuperlézer

ELI-HU Nonprofit Kft.
Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság

Szabó Gábor
Lehrner Lóránt
Matolcsy György
Fellegi Tamás
Németh Lászlóné
Bor Zsolt
Botka László
Kósa Lajos
Lengyel Imre

Szegedi Tudományegyetem (SZTE)
Európai Unió
Nemzetgazdasági Minisztérium
Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
MSZP
Fidesz

Budapest Prága Bukarest Debrecen Lund Dél-Alföld Brüsszel

k+f, nemzetgazdaságilag kiemelt beruházás, pályázat, tudomány, EU, támogatás, közbeszerzés, engedély

Szabó Gábor lézerfizikus, a Szegedi Tudományegyetem (SZTE) rektora kissé pikírten azt nyilatkozta akkor az MTI-nek: a kormánynak minden formális vizsgálat nélkül is lehetősége van kideríteni, mitől csúszik a tudományos nagyberuházás megkezdése, mivel a tervek szerint 60 milliárd forintba kerülő lézerkutató központot egy olyan, Budapesten működő projektcég menedzseli, amely 90 százalékban állami tulajdonban van. (A maradék 10 százalékon osztozik az SZTE és Szeged város önkormányzata.)

A korábbi tervekhez képest lassan egy év késésben van a beruházás elindítása –miközben az Európai Unió költségvetési ciklusa miatt 2015 végére be is kellene fejezni. Emiatt azonban a kormány csak a saját háza táján keresheti a felelőst. Bár a kormányszóvivői iroda közleménye hangsúlyozta, hogy „a kormány számára kiemelt fontosságú és nemzetközi vonatkozásai miatt rendkívüli jelentőségű fejlesztés megvalósítása elsődleges nemzeti érdek”, korántsem biztos, hogy e szöveg a tényleges helyzetet tükrözi. Az előzmények tükrében inkább kommunikációs blöffről, annak a szándéknak az elkendőzéséről lehet szó, hogy a kormány más célokra akarja elvonni a beruházásra szánt európai uniós támogatás egy részét.

Hosszas kutatás után sem találtunk olyan illetékest, aki érdemben, névvel nyilatkozott volna. Lehrner Lóránt, a nagyberuházást menedzselő projektcég, az ELI-HU Fejlesztésszervező Nonprofit Közhasznú Kft. ügyvezetője kérdéseinket azzal hárította el, hogy a közeljövőben nyilatkozatot adnak ki az ügyről. Több forrásból származó háttérinformációink szerint az ELI ügyében az Orbán-kormány megalakulásától kezdve ellentétes álláspontot képviselt a Matolcsy György vezette Nemzetgazdasági Minisztérium (NGM) és a Fellegi Tamás, majd Németh Lászlóné által vezetett Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (NFM).

Hatvanmilliárd forint elég nagy összeg ahhoz, hogy az állandóan megtakarítható forrásokat kereső NGM figyelmét felkeltse. Ugyanakkor a lézerberuházás az egyik legígéretesebb projekt, amely az európai gazdasági térség fokozódó lemaradását hivatott mérsékelni a kutatás-fejlesztés területén. A beruházás nem csupán Magyarország ügye: összesen három ilyen, egymást kiegészítő központ épül, Szegeden kívül Prágában és Bukarestben. A program 2006 óta tartó előkészítésében egy 14 uniós tagország által alakított konzorcium vett részt. A szegedi beruházás leállítása egyrészt veszélyeztetné a prágai és a bukaresti központ megvalósulását is.

Másrészt olyan mértékű és jellegű presztízsveszteséggel járna, amelyet nem lehet a „gazdasági szabadságharc” paneljeivel kommunikálni. Itt ugyanis nem arról van szó, hogy az EU nálunk fejlettebb országai vagy azok cégei, bankjai kivisznek értéket az országból, hanem éppen arról, hogy a 2004-től csatlakozott közép- és kelet-európai félperiféria országai bizalmat kaptak: ők is képesek megvalósítani és működtetni a világ tudományos élvonalába tartozó kutatóhelyeket. Az ELI jelentőségét nem is vitatja senki – mégis nehezen illeszthető az Orbán-kormány gondolkodásába és politikai gyakorlatába. A lézerközpont hosszú távú befektetés a rövid távú érdekekre koncentráló, kapkodó politizálás idején.

Ha elkészül is 2015-re, első eredményei majd csak 2016–2020 között jelennek meg, miközben a kormánypártok minden lehetséges forrást a 2014-es újraválasztásuk szolgálatába kívánnak állítani. A beruházás Szegedre került, mert Bor Zsolt és Szabó Gábor nevével fémjelezve a szegedi egyetemen működik a világ egyik legjobb lézerﬁ zikus iskolája. Ugyanakkor Magyarországon Szeged az egyetlen nagyobb város, ahol nem fideszes a polgármester, hanem MSZP-s, aki rá adásul a párt országos választmányának elnöke: Botka László. Nem véletlen, hogy már a 2010-es helyhatósági választások előtt azt találta mondani Kósa Lajos, Debrecen polgármestere, aki a Fidesz ügyvezető alelnökeként kampányolt Szegeden Botka ellen, hogy Szegednek nem lézerközpontra, hanem munkahelyekre van szüksége.

Ez a pökhendi kijelentés sok szavazatot hozott Botkának. Kósa Lajos ellenérzését az is motiválhatta, hogy Debrecen végül nem kapta meg a másfél milliárd euróba kerülő nemzetközi neutronkutató központ felépítésének lehetőségét – helyette a svédországi Lundot választották az európai döntéshozók. Nincs szó arról, hogy ha a szegedi lézerközpont elbukna, akkor Debrecen mégis megkaphatná a neutronkutatót – az a kérdés már 2009-ben eldőlt. Debrecen kudarca azonban erősítette Szeged esélyeit – mint amikor a sportversenyek bírái egyik ítéletüket egy másikkal igyekeznek kompenzálni. Csakhogy Magyarországon köztudomásúan a „dögöljön meg a szomszéd tehene is” mentalitás érvényesül, ezért azok a politikusok és tudománypolitikusok, akik a debreceni nagyberuházás megvalósulásában voltak érdekeltek, enyhén szólva kevésbé támogatják a szegedit.

Van még egy probléma a szegedi lézerközponttal: az, hogy nem Budapestre kerül. Az Európai Unió támogatási rendszere jelentős mértékben még mindig a területi és társadalmi felzárkózást, kiegyenlítést szolgálja. Azok a térségek kapnak a kohé ziós alapokból támogatást, ahol a regionális GDP az uniós átlag 75 százaléka alatt van. Magyarországon a Budapestet is magába foglaló központi régió egy főre jutó GDP-je az Európai Unió átlagának 109 százaléka, önmagában a fővárosé pedig 136 százaléka. A Szegedet is magába foglaló Dél-Alföld régió GDP-je ugyanakkor nem éri el a 42 százalékot – ezzel az Európai Unió 271 régiója közül a 20 legfejletlenebb közé tartozik. Ezért szóba sem jöhetett, hogy – az első szándék szerint – ez a beruházás is Budapesten, a Központi Fizikai Kutatóintézet területén valósuljon meg.

Illetve szóba jöhetett volna, de akkor nem 85 százalékos uniós támogatással, hanem 100 százalék magyar önerővel lehetett volna csak finanszírozni. A 15 százalékos magyar önerő nem sok – mindössze néhány kilométernyi autópálya ára. Bonyolítja azonban a helyzetet, hogy az ELI-programban részt vevő országok nem kapnak külön uniós pénzt a beruházásra, hanem a saját, hétéves keretükből kellett elkülöníteni a megfelelő összeget. A csehek 260, a románok 280, a magyarok 200 millió eurót ajánlottak fel erre a célra. Ez a felajánlás még a Bajnai-kormány időszakában született. Abból a keretből – a gazdaságfejlesztési operatív programból – azonban, ahonnét ezt a pénzt elvennék, más célokat is lehet támogatni. Többek között a kis- és középvállalkozások fejlesztését, amitől az Orbán-kormány a foglalkoztatás bővülését reméli még a 2014-es választások előtt.

A jelenlegi kormány mindeddig ellentmondásosan és következetlenül foglalkozott az ELI ügyével. Közvetlenül a hatalomra kerülésük után majdnem egy évre befagyasztották azt az egymilliárd forintot, amit a Bajnai-kormány a projekt előkészítésére elkülönített. Mivel az új kormány elődje gyanús örökségének tekintette az ELI-t, meg akarta vizsgálni – de nem jutott rá ideje, mert energiáit még gyanúsabbnak tartott ügyek vizsgálata kötötte le. Botka László 2010 őszén kétszer is interpellált a lézerközpont ügyében. Először azt a választ kapta Fónagy Jánostól, az NFM parlamenti államtitkárától, hogy vizsgálják az ügyet, másodszorra azt, hogy támogatják. 2011 tavaszán az Orbán-kormány valóban hozott egy határozatot, amelyben nemzetgazdaságilag kiemelt beruházásnak minősítette az ELI-t. Ez azzal járt volna, hogy például a közbeszerzési eljárások során számos könnyítést és mentesítést kaphatnak a normál ügymenethez képest.

Amikor kiírták a közbeszerzési pályázatot a tervezésre, a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség hozzájárult, hogy speciális épületnek nyilvánítsák a lézerkutató épületét, mivel eddig ilyet senki sem tervezett Magyarországon. Később azonban az engedélyt visszavonták, az eljárás elnyúlt, újabb 4-5 hónapot elvesztegettek. Ez annál furcsább, mivel Lehrner Lóránt, az ELI-HU Közhasznú Nonprofit Kft. ügyvezetője a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség integrációs elnökhelyettese volt előzőleg. Az ügyet ismerő forrásaink szerint nincs szükség semmilyen széles körű vizsgálatra.

Arra volna inkább szükség, hogy a kormány még augusztusban határozatot hozzon a projekt támogatásáról, mert akkor szeptemberben – közel egyéves késéssel – be lehetne adni Brüsszelben a pályázati dokumentációt. Így is nagyon feszített ütemben kellene a munkát végezni, hogy 2015 végére elkészüljön a beruházás. Többen attól tartanak, hogy a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság köztes megoldást választ: elvonnak egy jelentős összeget az ELI-nek szánt pénzből, s azt esetleg a kisvállalkozók támogatására csoportosítják át.

Ugyanakkor legalább az építkezést elkezdik, hogy a 2014-es választási kampányra valamilyen szerkezetkész épületet fel lehessen avatni Szegeden, a volt szovjet laktanya területén kijelölt helyszínen. Csakhogy, ha a beruházás lelkét jelentő lézertechnikai berendezésekre nem lesz elég pénz, akkor a beruházás nem lesz kész időben. 2014-től új vagy legalább más összetételű kormány lehet Magyarországon, és az euróválság miatt az új uniós költségvetési ciklus körül is nagy a bizonytalanság. Ha pedig ez a tudományos próbaprojekt kudarcba fullad, az arról győzi meg az Európai Unió döntéshozóit, hogy a keleti perifériára nem érdemes semmilyen tudásközpontot telepíteni.

Szeged Mercedese

Szeged gazdasági kitörését várják sokan a szuperlézertől. A tervek szerint közvetlenül mintegy 200 munkahelyet teremt a beruházás, de a világ minden részéből jönnek majd ide fizikusok kutatni. Az ELI tízhektáros területe mellett hatvanhektáros tudományos parkot terveznek, ahová vállalkozások sora települhet be. Szabó Gábor akadémikus, az SZTE rektora korábban elmondta: a lézertechnikát hasznosító fotonukleáris és fogyasztói elektronikai piacon Európa általános versenyhelyzete kedvező. Ez egy 270 milliárd eurós piac, amely a válság idején is évente 7,5 százalékkal nő.

Az élenjáró lézertechnika idevonzza a világ vezető kutatóit, de nagyon sok kis- és középvállalkozás is megél a központ mellett benépesülő tudományos parkban. A 245 millió euróból létrejövő beruházás 600 milliós eurós jövedelemgeneráló ha tással bír majd. Fenntartási költsége évente 15 millió euró lesz. Lengyel Imre, az SZTE Közgazdaságtani és Gazdaságfejlesztési Intézetének professzora szerint 100 kutatói hely kétszer annyi fejlesztői és 600 kiszolgálói munkahelyet is teremthet. Más forrásunk szerint a hazai gazdaság legnagyobb szereplői egyelőre nem érdeklődnek: a nemzeti nagytőkének idegen a kutatás-fejlesztés területe; eddigi tapasztalataik alapján nem látják át, hogyan lehetne pénzt kivenni ebből a beruházásból. (T. I.)

ELI - HU Fejlesztésszervező Nonprofit Közhasznú Kft.


Csányi Sándor földjeiért hússzor többet fizetett Szeged, mint a gazdáknak

Bonafarm-csoport
Bonitas 2002 Kft.
BYD Europe
Pick Szeged Rt.
Szeged Város Önkormányzata
Unity Vagyonkezelő Alapítvány

Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (NAIH)

adatigénylés, ingatlan, mezőgazdaság, önkormányzat, támogatás, túlárazás

22,8 millió eurót, mintegy 8,6 milliárd forintot fizetett Szeged önkormányzata több olyan ingatlanért, ami a Csányi Sándorhoz tartozó Pick Szeged Szalámigyár Zrt.-é. A kínai BYD elektromos járműgyártó Szegedre települése kapcsán a város több területet is megvásárolt, információink és sajtóhírek szerint a gazdáknak átlagosan 3,8-4 millió forintot ajánlottak hektáronként. A Csányival kötött üzletét az önkormányzat kifelejtette közadatigénylésünkből, csak konkrét kérdésre fedték fel az árat. Panaszt tettük emiatt a NAIH-nál.

A Szeged környéki földvételek az elmúlt időszakban akkor kerültek az érdeklődés középpontjába, amikor kiderült, a város mellé települhet a kínai BYD elektromos járműgyár. Most pedig közérdekű adatigénylés segítségével derítettük ki, hogy a szegedi önkormányzat hússzor többet fizet hektáronként Csányi Sándor területeiért, mint amit a gazdáknak hajlandó adni a kisajátítás során.

Szegeden is szeretnek titkolózni

„Még mindig nem lehet a köznek pontosan tudni, milyen – vélhetően kínai– ipari gigaberuházáshoz készíti elő a terepet Szeged városvezetése az Orbán-kormánnyal karöltve az M43 autópálya és a Liliom lakókert között kijelölt 300 hektáros új iparterülettel. Ehhez a kérdéshez kapcsolódó egyik adatperünk során viszont további érdekes «adatok» merültek fel” – az idézet a 6792 Másik Oldal Facebook-oldalról származik. A poszt szerzője tavasz óta próbálta kideríteni, mi érkezhet Szegedre, mert óriási beruházásra utaltak a jelek. Közérdekű adatigényléssel viszont nem jutott előrébb. Perre is mentek, ahol az ellenzéki alpolgármester Nagy Sándor (Momentum) „először titoktartási kötelezettségre hivatkozva nem kívánt a bíróság színe elé lépni, amikor a bíróság «papírt» kért a titoktartási kötelezettségről, annak becsatolását viszont már megtagadták.”

Októberre kiderült, a kínai BYD érkezhet a város mellé. Az mfor.hu információ szerint BYD elektromos autóbuszokat fog itt gyártani. A g7.hu megírta, már meg is indultak a földkisajátítások Szegeden. A lap emlékeztetett, bár nem kapott országos figyelmet, a folyamat a nyáron odáig jutott, hogy a kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt beruházássá nyilvánította és 21 milliárd forintot biztosított a szegedi ipari park kialakítására. A delmagyar.hu azt írta, közel háromszáz külön helyrajzi számú földrészletet szerepeltetnek mint beruházási célterületet.

Miközben a szegedi közéletben meghatározó téma lett a gyár érkezése, az önkormányzati szeged.hu-n BYD-re keresve nincs érdemi találat. Arról viszont írtak az ellenzéki exminiszterelnök-jelölt Botka László posztjára hivatkozva, hogy „nem épül akkumulátorgyár, sem más, vegyipari tevékenységet folytató üzem” a város közelében. Azonban Botka László, aki legutóbb az ellenzéki összefogás közös jelöltjeként lett polgármester, részleteket nem árult el.

Csányi földjei kontra gazdák

A 24.hu arról írt, hogy keveslik a felajánlott vételárat a szegedi gazdák, akiknek a termőföldjén az önkormányzat bővítené az ipari parkot.

A hektáronként 4 millió forint körüli összeg alig a harmada,

negyede a Győrszentivánon hasonló helyzetben kifizetett árnak, holott sokkal jobb minőségű földekről van szó.

A kisajátítások hírére közadatigénylést adtunk be az önkormányzatnak, amire egy linket és egy felsorolást küldtek, de abban jelentős földvásárlás nem szerepelt, pedig azokat is kértük. Vagyis az önkormányzat kibújt a pontos válaszadás alól. Így jeleztük, birtokunkban van egy tulajdoni lap, mely szerint a város jóval az adatigénylésünk előtt tulajdonosa lett a Csányi Sándorhoz tartozó Pick Szeged Zrt. földjének.

Csányi Sándor nemrég a Pick Szegedet birtokló Bonitás 2002 Zrt. részvényeit bepakolta az alapító, az alapító házastársa és egyenesági leszármazottai mint kedvezményezettek javára létrehozott Unity Vagyonkezelő Alapítványba.

Hektáronként 32 millióért vették öt éve, 88,7 millióért adták el

A közadatigénylésünkre válaszul helyrajzi számokat és egy összeget kaptunk, amit ezután feltöltöttek a honlapra. A tulajdoni lapok szerint Szeged városa idén ősszel összesen 97 hektár beruházási területet vásárolt saját használatú utakkal a Pick Szeged Zrt.-től.

A vételárként megadott 22 830 352 euró mintegy 8,6 milliárd forintnak felel meg. Ez hektáronként 88,7 millió forintot jelent, amit több mint hússzorosa annak, mint amit a 24.hu-nak nyilatkozó gazdáknak ajánlottak. Hogy a többiek földjéért mennyit adott az önkormányzat, nem tudni, hiszen adatigénylésünkre érdemben nem válaszoltak, csak a Pick Szeged Zrt. számait tudtuk meg. Emiatt az adatvédelmi hatósághoz fordultunk panasszal.

A Csányi Sándor cégcsoportja által most a szegedi önkormányzatnak értékesített földeket 2018-ban vette meg a Csányi egyszemélyes tulajdonában álló Infelo Logisztikai és Ingatlanfejlesztő Kft., majd adta tovább az Immopick Kft.-nek, ami beolvadt a Pick Szeged Zrt.-be.

Forrásunk arra hívta fel a figyelmet, hogy a parlament.hu-n ma is elérhető Magyar Nemzeti Vagyonkezelő beszámolója szerint a 100 hektárt 32 millió forint/hektáros áron, összesen 3,2 milliárd forintért vehette meg az Infelo Logisztikai és Ingatlanfejlesztő Kft..

Újra írtunk a szegedi önkormányzatnak, amiben arra kérdeztünk rá, hogyan állapították meg az árakat, a gazdáknak valóban 3,8-4 millió forint/hektár árat fizettek-e. Valamint, hogy mi indokolta, hogy a Pick földjéért jóval többet fizettek. A Pick Szeged Zrt.-t tulajdonló Bonafarm Csoportnak is írtunk, hogy igaz-e, hogy 88,7 millió forintos hektáronkénti árat fizetett nekik az önkormányzat, valamint azt is megkérdeztük, hogyan és mikor állapodtak meg a vételárban.

A Bonafarm Csoport úgy válaszolt, „Általában a szerződéseinkkel kapcsolatos információkról nem szoktunk nyilatkozni, mivel azok üzleti titoknak minősülnek, de most kivételt teszünk ebben az esetben. Az Ön által írt vételárat megerősítjük és egyúttal jelezzük, hogy részben közművesített ipari telekről van szó”.

Az önkormányzat pedig azt írta,

„az iparterület ára nem összehasonlítható a mezőgazdasági területtel.”

Úgy folytatták, „a kérdésében szereplő Pick-terület értékét az egyik legnagyobb, nemzetközi tapasztalattal is rendelkező magyarországi ingatlanos cég állapította meg. E terület értékét növeli az elhelyezkedése (közvetlenül az autópálya-csomópont mellett terül el), valamint az, hogy megtörtént a művelésből való kivonása, a terület jelentős részén pedig már a lőszermentesítési és régészeti munkálatokat is elvégezték, így az azonnal hasznosítható iparterületként.”

Megnéztük az ingatlanok besorolását a város hatályos szabályozási tervében, ahol a területeket Gipe, azaz egyéb ipari terület jelzéssel látták el.

Az önkormányzat a következőket mondta el a gazdákhoz tartozó földekről: „a mezőgazdasági területek értékét a vonatkozó törvény alapján a Csongrád-Csanád Vármegyei Kormányhivatal által kirendelt értékbecslő határozza meg. Ebben semmiféle mérlegelési jogköre, ráhatása nincs az önkormányzatnak. Attól, hogy Szeged város önkormányzatának tulajdonába kerülnek a területek, még nem válnak ipari beruházásra alkalmas területté, hiszen ehhez még több milliárd forintot kell rákölteni. Így a mezőgazdasági terület értéke természetesen nem tartalmazza sem a művelésből való kivonás, sem a terület ipari célú hasznosításához szükséges, több milliárd forintba kerülő munkák – lőszermentesítés, régészeti feltárások több körben, elektromos távvezetékek kiváltása stb. – költségeit, amelyek nélkül nem hasznosítható ipari parkként a terület.”

A Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer szerint inkább szántó, mint sem

A Google Earth műholdképeit is kikerestük a frissen vásárolt Csányi földekről. Ezeken a Google Earth képeken úgy tűnik, hogy 2018-től szántóként használták a területeket, a műholdképeken könnyen követhetőek a munkagépek nyomai, a vetés változása. Ahogy az is, hogy egy alállomás is épülni kezdett az egyik részben.

Földeket művelnek a műholdképek alapján 2018-2022 között , tervezte: Segesvári Csaba

Hogy ez szántó vagy sem, talán a mepar.hu (Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer) segít. Eszerint a 01379/12 helyrajzi számú terület támogatható terület. A 01387/1 terület nagy része is támogatható, 3,1 hektár az, ami nem felel meg a támogatásnak. A 01385/9 terültre is támogathatóságot ír Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer. Vagyis a rendszer szerint támogatható, vagyis inkább mezőgazdasági terület, mint ipari, legalábbis most.

Ez a „Mit jelent egy blokk támogatható területe?” leírás szerint „Az Európai Unió által finanszírozott támogatásra jogosult területek közé tartoznak azok a területek, amelyek a tényleges mezőgazdasági művelés szempontjából:

szántóföldi hasznosításúak,

gyümölcsültetvények,

szőlőültetvények,

rét, legelő hasznosításúak,

konyhakertként művelt területek.

Az is újabb kérdéseket vet fel, hogyha 2018-ban az állam 30 millió forint/hektárért adta el ezeket a területeket, akkor most miért gondolja a szegedi önkormányzat, hogy 4 millióért lehet közeli földeket venni.

Segesvári Csaba

Címlapkép: Csányi Sándor, az OTP Bank elnök-vezérigazgatója az OTP csoport 2017-es eredményeit bemutató sajtóbeszélgetésen 2018. március 2-án (fotó: Illyés Tibor/MTI).

Csongrád - Csanád Vármegyei Kormányhivatal


2 milliárdból felújított épületet alakítanak át 1,4 milliárdért az MCC-nek Szegeden

Nemesi Pál
Paár Attila
Sárkány Márk
Tiborcz István

Build It Mérnökiroda Kft.
Ferroép Zrt.
Mathias Corvinus Collegium Alapítvány
West Hungária Bau (WHB) Építő Kft.

építőipar, klientúra, közbeszerzés, támogatás

Három éve áll befejezetlenül az egykori Bartók Művelődési Ház Szegeden, ahová az orvosbiológiai kutatások iránt érdeklődő tehetséges fiatalok felkarolását végző Nemzeti Tudósképző Akadémia kollégiuma szeretett volna beköltözni. Pénzhiány miatt a kétmilliárdos beruházás azonban torzó maradt. Most további 1,4 milliárdból az épületben oktatási központot hozhat létre a sokak által fideszes káderképzőnek tartott, magát inkább tehetséggondozó intézményként aposztrofáló Mathias Corvinus Collegium Alapítvány.

2020-ban vonultak le a munkások az egykori Bartók Művelődési Ház építkezéséről, az abbamaradt beruházás pedig azóta is sorsára vár. De úgy tűnik, az épület nem marad torzó – a közpénz-százmilliárdokkal kitömött Mathias Corvinus Collegium Alapítvány (MCC) most hirdette ki a közbeszerzés eredményét. Az alapítvány vezetője Orbán Balázs, Orbán Viktor miniszterelnök politikai igazgatója. A MCC által kiírt, felújítás utáni átalakításról szóló 1,4 milliárd forintos tendert a BUILD IT Mérnökiroda Zrt. nyerte el.

A hányatott sorsú épületet a felújítás után átalakítják

250 nap áll rendelkezésre az országosan védett műemlék épület (volt „Iparkamara”; volt „Bartók Művelődési Ház”) belső funkcionális átalakítására és fejlesztésére. A közbeszerzési kiírásból az is kiderül, hogy mi mindent módosítanak. Többek között a főlépcső két oldalán található

„Nobel-díjas apartmant” átalakítják reprezentatív tanteremmé.

Megvalósul a magasföldszint belső összekötése a szuterén szinttel és az előcsarnok vizuális összenyitása a Deák Ferenc utca felé eső térrel.

A Deák Ferenc utca felé eső négy darab két fős kollégiumi szoba helyett egyterű iroda lesz, a galériaszinten tárgyaló és dolgozói szekrények, irattár épül. Minimális változások mellett megmarad a kollégiumi funkció, közlekedő bővítésével új közösségi teakonyha készül. A tetőtérben

a kollégiumi szobák helyett tantermek,

hozzájuk kapcsolódó vizesblokk megépítése, a belső udvar felé pedig nagyobb üvegfelület nyitása vár a kivitelezőre.

A kollégiumra elfogyott a pénz

Az, hogy „Nobel-díjas apartman” épült ott, vagy éppen kollégiumi szoba, az egy korábbi közpénzköltés eredménye. Megírtuk, hogy 2020-ban félkész torzó lett az épületből, miután a kormány 2 milliárd forintot adott a Szegedi Orvosbiológiai Kutatások Jövőjéért Alapítványnak, hogy diákoknak tudósközpontot hozzanak létre. Akkor a munkákat a korábbi fideszes kormánybiztos, Nemesi Pál cége, a FerroÉp Zrt. nyerte el, de a munka félbeszakadt. 2020-as cikkünkből többek között az is kiderül, hogy a felújítás már 2019 júliusában megakadt, ekkor szerződést módosítottak.

Az Elektronikus Közbeszerzési Rendszerben az állt, hogy akkor azért hosszabbították meg két hónappal a szerződést, mert olyan műszaki megoldásokat találtak bontás közben, amivel a terv nem számolt. Nem részletezték, mi volt az, csak annyit írtak, ez „nem érinti a szerződés ellenértékét”. A második módosítás decemberben történt, eszerint az első számlát – amiben meg nem nevezett pótmunka is szerepel – csak részben fizették ki, a megrendelő alapítvány 185 millióval volt adós, és a második számla 230 milliója sem lett kifizetve. A szerződésmódosítás része, hogy a „Megrendelő kijelenti, hogy a szerződés tárgyát képező munka pénzügyi fedezete Emberi Erőforrások Minisztériuma által biztosított pályázati forrásból részben rendelkezésre áll, illetve rendelkezésre fog állni.”

Nem így lett. A Szegedi Orvosbiológiai Kutatások Jövőjéért Alapítvány akkor azt írta az Átlátszónak, hogy „az 5 évvel ezelőtt megítélt támogatás összege a jelentősen megemelkedett építőipari árak miatt nem tudta, illetve nem tudja fedezi a felújítás teljes költségét, ezért az épület 60-70%-nak megfelelő kivitelezést lehetett megvalósítani.”

Jött az újabb építőipari üdvöske

A BUILD IT Mérnökiroda Zrt. tulajdonosa az Opten adatbázisa szerint Sárkány Márk. A kft. az elmúlt néhány évben igencsak megtáltosodott: 2021-ben 3,1 milliárd, 2022-ben 7,4 milliárd, 2023-ban pedig 6,6 milliárd forint bevételt ért el.

Az MCC projektben a Build It Zrt. alvállalkozója lesz a WEST HUNGÁRIA BAU Kft., amelynek többségi tulajdonosa a miniszterelnök vejének, Tiborcz Istvánnak a volt üzlettársa, Paár Attila. Nem ez lesz első alkalom, hogy a páros együtt fog dolgozni, a Tisza-kastély felújítását is közösen végzik.

A BUILD IT Mérnökiroda Kft. egyébként sem ismeretlen a piacon. Nyertek már nettó 1,3 milliárdos megbízást kollégium építésére a Lázár János felügyelte Nemzeti Ménesbirtokon, de ők kapták meg szintén Mezőhegyesen az oktatási főépület energetikai homlokzatfelújítását nettó 580 millió forintért. Továbbá részt vettek a Károlyi-Csekonics Palotaegyüttes átfogó, állagmegóvó felújítási munkáiban, és ők nyerték el a móri piac építését is kétmilliárdért.

Segesvári Csaba

Címlapkép: Átlátszó montázs, az egykori Bartók Művelődési Ház Szegeden (forrás: Nemzeti Tudósképző Akadémia/YouTube) és Orbán Balázs/Facebook


A kormány szerint elképzelhetetlen, hogy sportoló nemzetté váljunk nyomtatott Nemzeti Sport nélkül

Vadai Ágnes
Orbán Viktor
Szalay-Bobrovniczky Kristóf

állami/önkormányzati szerződések, gazdálkodás, média, sport

Két hete a Híradóban arról számoltunk be, hogy a kormány csaknem másfél milliárd forintot szán arra, hogy a tavaly állami tulajdonba vett Nemzeti Sportra tízezer példányban előfizessen és azt sportkluboknak, közintézményeknek ossza szét.

A DK-s Vadai Ágnes írásban kérdezte Orbán Viktort, hogy miért közérdek a digitális világban, hogy a piacról megélni képtelen Nemzeti Sportot az adófizetők pénzéből nyomtatott formában fenntartsák. A választ a miniszterelnök helyett Szalay-Bobrovniczky Kristóf honvédelmi miniszter adta meg, ugyanis az ő tárcájához tartozik a lapot kiadó Nemzeti Sportügynökség Nonprofit Zrt.

A Kormány célkitűzése, hogy Magyarország sportnemzetből sportoló nemzetté váljon, és mindez elképzelhetetlen írott offline sport ismeretterjesztés és értékmegőrzés nélkül

– írta Szalay-Bobrovniczky, aki szerint a márka értékének megőrzését szolgálja az „alternatív népszerűsítési rendszer kialakítása”, melynek keretében közintézményekben, sportszervezeteknél ingyenesen elérhetővé válik az újság.


Minden harmadik külföldi útjára különgéppel repült Orbán Viktor

Orbán Viktor
Havasi Bertalan
Rahói Zsuzsanna
Orbán Balázs
Máté János
Szijjártó Péter
Gulyás Gergely
Nagy István (Fidesz)
Kocsis Máté
Pintér Sándor
Rogán Antal

Miniszterelnöki Kabinetiroda
Külgazdasági és Külügyminisztérium
Agrárminisztérium

Nicolas Sarkozy
Rahói Zsuzsanna
Orbán Balázs
Máté János
Novák Katalin

utazás, túlárazás, adatigénylés, juttatás, átláthatóság, gazdálkodás, rokonok, repülőtér

Hivatalos látogatásai miatt több mint száz napot töltött külföldön 2020 januárja és 2022 augusztusa között Orbán Viktor kormányfő – tudta meg az rtl.hu. Ezeken az utakon összesen több mint 220 millió forintot költöttek a miniszterelnök, valamint az őt kísérők szálláshelyeire, és csaknem 140 millió forint ment el az útiköltségre. A Külgazdasági és Külügyminisztérium közérdekű adatigénylésre adott tájékoztatása szerint a több mint 70 út során a delegációk tagjai összesen 15 millió forintnyi napidíjat számoltak el.

A szállásokra általában nagyjából 100 és 200 ezer forint közötti összeget (vagy kevesebbet) költöttek fejenként, azonban akadt néhány kiugró eset is. Idén januárban például 29-e és 30-a között Párizsban tárgyalt a kormányfő,

az összesen 7 fős delegáció szállására pedig 5,2 millió forintot számoltak el, ami fejenként csaknem 750 ezer forint.

Ezen az úton egyébként Nicolas Sarkozy korábbi francia köztársasági elnökkel tárgyalt a kormányfő.

A januárban Párizsba utazó delegációból Orbán Viktoron kívül senkit sem neveztek meg, a külügyminisztérium tájékoztatásából csak annyi derült ki, hogy a Miniszterelnöki Kabinetiroda három munkatársa, valamint három biztonsági őr kísérte el a miniszterelnököt. Az rtl.hu megkereste Havasi Bertalant, a kormányfő sajtófőnökét, hogy megtudjuk, mi eredményezte a fejenként a 750 ezer forintos kiadást, ám a kérdéseinkre – miszerint pontosan melyik hotelben szálltak meg, valamint hogy miért pont arra esett a választás – nem érkezett válasz.

Nagyobb kiadást jelentett a májusi brüsszeli út is, ahol 6,2 milliót költöttek a 12 fős delegáció szállására (fejenként több mint 500 ezer forint). Ez ráadásul egynapos út volt, az adatok alapján a kormányfőnek még aznap tovább kellett utaznia Londonba.

Minden harmadik út a „nem kormánygéppel”

A külügyminisztérium adatai szerint a költségek néhány esetben irreálisan alacsonyak voltak, az pedig a tárca tájékoztatásából nem derül ki, hogy pontosan milyen kiadásokból álltak össze a különböző tételek. (A külföldi utakra vonatkozó adatigénylések tapasztalatai ráadásul azt mutatják, hogy gyakran csak jóval később jelennek meg egyes tételek a hivatalos elszámolásban. Ilyen például az idén port kavart bécsi út is, amelynek kimutatása a tárca jelzése alapján is hiányos lehet még.)

A februári brüsszeli látogatás során például mindössze 137 ezer forintot számoltak el útiköltségként, pedig összesen 15 ember ment a belga fővárosba.

A rendkívül alacsony összegek hátterében több dolog is állhat: a szállások esetében például előfordulhat, hogy egy egynapos út során anélkül bérelnek és használnak „bázisként” egy-két szobát, hogy a delegáció tagjainak ott kellene aludniuk. Ilyenkor kevesebb szobát is elég kivenni, hiszen aznap úgyis visszatérnek Magyarországra.

Az útiköltségek esetében az is torzíthatja az adatokat, hogy Orbán Viktor igen gyakran állami tulajdonban lévő repülővel utazik külföldre. A kormány ugyan rendre tagadja, hogy az Airbus A319-s repülőt „kormánygépként” használná, azonban a külügyminisztérium által közölt adatok szerint

Orbán Viktor a vizsgált időszakban a külföldi utak mintegy harmadában – összesen 24 alkalommal – ezzel a repülővel utazott külföldre. A többi esetben a tárca vásárolt repülőjegyeket.

Azt a minisztérium nem árulta el az rtl.hu kérdésére, hogy a kormányfő pontosan mely utakra ment a különgéppel, de két hete még Kassára is azzal repült a visegrádi országok találkozójára. (Igaz, ekkor a Honvédelmi Minisztérium egy másik repülőjével.)

Legutóbb múlt héten vette igénybe a kormányfő az Airbus A 319-es gépet, ekkor a 350 kilométerre lévő Mariborba utazott, miközben kormányzati autókonvoj is ment Szlovéniába.

Időnként elkíséri a felesége is

A miniszterelnök kísérete általában 15-20 főből áll, de tavaly novemberben például

több mint ötvenen utaztak vele Isztambulba (ott volt például az MTVA vezérigazgatója is),

míg akadt olyan prágai út is, ahol csak 6-7 fős volt a delegáció. Orbán Viktort időnként elkíséri egy meg nem nevezett családtagja is, a korábbi utak alapján ő feltehetően a felesége lehet. (A jogszabályok, valamint a Nemzeti Adatvédelmi- és Információszabadság Hatóság állásfoglalása alapján a tárca nem köteles megnevezni a családtagot.)

A delegációnak gyakori tagja Havasi Bertalan, a miniszterelnök sajtósa, Rahói Zsuzsanna főtanácsadó, valamint az áprilisi választás óta Orbán Balázs, a miniszterelnök politikai tanácsadója, illetve Máté János, a Miniszterelnöki Programiroda vezetője.

A miniszterek közül a vizsgált időszakban gyakori útitárs volt Szijjártó Péter külügyminiszter, Gulyás Gergely, a Miniszterelnökséget vezető miniszter és Nagy István agrárminiszter is, de volt, hogy Kocsis Máté frakcióvezető, Pintér Sándor belügyminiszter vagy Rogán Antal, a Miniszterelnöki Kabinetiroda vezetője kísérte Orbán Viktort.

Amíg nem volt köztársasági elnök, Novák Katalin is gyakran együtt utazott a miniszterelnökkel, ám megválasztása óta egy közös látogatásuk sem volt. Hozzá hasonlóan Altusz Kristóf sem kíséri már Orbán Viktort, feltehetően azért, mert a tanácsadó a köztársasági elnök diplomáciai segítője lett.

A londoni utak különlegessége, hogy az utolsó két esetben nem számoltak el szállásköltséget, azaz vagy valaki mindig vendégül látja a delegációt, vagy van egy állandó épület, ahol nem kell fizetni semmit sem. Az rtl.hu erre vonatkozó kérdéseire a Külgazdasági és Külügyminisztérium nem válaszolt.

Nemzeti Adatvédelmi - és Információszabadság Hatóság


Indul a kastélyok magánkézbe adása, Lázár János jelentette be

Magyar Nemzeti Vagyonkezelő (MNV) Zrt.
Magyar Olajipari (MOL) Nyrt.
OTP Bank Nyrt.
Richter Gedeon Vegyészeti Gyár Nyrt.

Indul a kastélyok ingyenes magánkézbe adása. Lázár János vasárnap bejelentette, hogy nagy magyar vállalatoknak, az OTP-nek, a MOL-nak és a Richternek, valamint más, nemzetközi háttérrel is rendelkező vállalatoknak felajánlják, hogy fogadjanak örökbe néhány kastélyt. Erre az a törvény ad lehetőséget, amit kedden szavazott meg a parlament kormánypárti többsége. A DK szerint ami történik, elfogadhatatlan.


Rogán Antal kabinetfőnökének cége szerezte meg a végrehajtói kar irodaházát

Nagy Ádám
Schadl György
Völner Pál
Rogán Antal

Pécsi Tudományegyetem (PTE)
Miniszterelnöki Kabinetiroda
Nadan Kft.
Városligetház 13 Zrt.

Néhány napja derült ki a Völner Pál volt igazságügyi államtitkárt és Schadl Györgyöt, a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar volt elnökét érintő korrupciós ügy nyomozati irataiból, hogy Rogán Antal, a Miniszterelnöki Kabinetiroda minisztere kabinetfőnökének egyetemi vizsgáit Schadl György „könnyítette meg” befolyásával élve a Pécsi Egyetemen.

Nagy Ádám más módon is kapcsolódik Schadl Györgyhöz és a végrehajtói karhoz a Hadházy Ákos független országgyűlési képviselő által megszerzett bizonyítékok szerint. Hadházy Facebook-oldalán csütörtökön azt írta, tavaly október elején a Rogán Antal kabinetfőnöke által alapított, 2020-ban 33 milliós bevétellel rendelkező Nadan Kft. megvásárolta a végrehajtói kartól (pontosabban az annak tulajdonában álló Városligetház 13 Zrt.– től) a budapesti Szegedi út 35-37. alatt lévő 1800 négyzetméteres, a képviselő szerint minimium 500 millió forintot érő ingatlant.

Hadházy szerint az ingatlanvásárlás azért is „érdekes”, mert Nagy Ádám köztisztviselői fizetése „nem lehet 5-600 ezer forintnál több” és a kabinetfőnök a felügyelőbizottsági tagságaival sem kereshet papíron havi félmillió forintnál többet. A képviselő emlékeztetett: Schadl György tavaly november óta ül letartóztatásban, az ingatlanügylet pedig tavaly októberben történt.


Állami támogatások segítik az I. kerület fideszes civil szervezeteit

Budai Polgári Kör Egyesület
Fidesz
Fejlődő Városi Közösségekért Alapítvány

Fazekas Csilla
V. Naszályi Márta
Orbán Viktor
Böröcz László
Karácsony Gergely
Jászai Gellért
Rákay Philip
Varga Judit
Gulyás Gergely
Orbán Balázs
Pokorni Zoltán
Nagy Gábor Tamás
Bayer Zsolt
Molnár Gábor
Bauer Eszter
Botka Gábor János
Böröcz-Milaj Elisabeta
Csák Dániel

Fidelitas
Budavári Kulturális Nonprofit Kft.
Antenna Hungária
4iG
Vodafone
MVM
Külügyminisztérium
Szerencsejáték Service Nonprofit Kft.

Függetlennek látszó, valójában kormánypárti lapot kapnak az I. kerületi lakosok. Az Egyker mögött álló egyesület legalábbis 2021-ben állami támogatásokból működött, programjaikat pedig a Fidesz kerületi irodájában tartják. Az önkormányzati lap kiadását a nyomtatott Egyker megjelenése után nem sokkal felfüggesztette a kerületi képviselő-testület, ahol ősszel került többségbe a Fidesz. Egy másik, állami támogatásokból működő, Fidesz-közeli alapítvány székhelyén pedig bárki alhat, ha lefoglalja az egyik nagy szálláshely-közvetítő oldalon.

A tavaly őszi időközi választás előtt új kiadvány jelent meg az I. kerületi lakosok postaládájában. Az időközinek nagy jelentősége volt, mert a fideszes Fazekas Csilla győzelmével kisebbségbe került a testületben a párbeszédes polgármester, V. Naszályi Márta (vele készült interjúnkat itt olvashatják), az időközi eredményéről még a miniszterelnök is megemlékezett. Az Egyker című lap hivatalosan nem pártkiadvány, de a helyi hírek mellett a kormányt és a helyi Fidesz politikusait támogató cikkeket közöl. A lap online formában már korábban is létezett (a Facebook-oldal 2021 júliusában, a weboldal egy évvel később indult be), de az első nyomtatott lapszám kiadása épp az időközi kampányára esett, címlapján a Fidesz jelöltjével. Az Egyker nem az Origóhoz hasonló propagandában utazik, de kormánypárti elköteleződése egyértelmű. Már első aktív facebookos napjukon megosztották Orbán Viktor aktuális bejegyzését, a Fidesz akkori országgyűlési képviselőjét, Böröcz Lászlót támogató vagy éppen Karácsony Gergely főpolgármestert kritizáló bejegyzéseket – a helyi hírek közé keverve. Az online és a nyomtatott kiadvány témáinak felépítése is hasonló a mai napig. Az Egyker nyomtatott kiadását információink szerint amúgy önkéntesek terjesztik, de az biztos, hogy a decemberi számot a Fidelitas önkéntesei dobták be a postaládákba – a fideszes képviselők karácsonyi üdvözletével együtt.

Felfüggesztette a fideszes többség az önkormányzati lap kiadását

Az Egyker felbukkanása után nem sokkal, ősszel felfüggesztették a helyi kerületi lap, a Várnegyed kiadását. Az immáron kormánypárti többségű képviselő-testület ugyanis nem hagyta jóvá a lap költségvetésének növelését, amire a hirtelen megnőtt nyomdaköltség kifizetése miatt lett volna szükség. A Várnegyed azóta elektronikusan érhető el.

Novemberben a fideszes többségű testület visszahívta posztjáról a Budavári Kulturális Nonprofit Kft. nem sokkal korábban kinevezett vezetőjét is arra való hivatkozással, hogy bevonják a cégbe a Várnegyed önkormányzati lap kiadását. Így a szerkesztőség összetételéről majd a fideszes többség által kinevezett új cégvezetés dönthet. Mivel a Budavári Kulturális Nonprofit Kft. leváltott vezetője még felmondási idejét tölti, egyelőre nem tudni, mi lesz a Várnegyed szerkesztőségének, illetve a lap sorsa.

Állami támogatásból

Az Egyker kiadója a Fideszhez sok szálon kötődő Budai Polgári Kör Egyesület, amely ráadásul legalább 2021-ben jórészben állami támogatásból működött. Az egyesület a választások előtti évben 22,3 millió forintos bevételből gazdálkodott, ebből pedig 17,5 milliót tett ki az akkor még kizárólagos állami tulajdonban lévő Antenna Hungária támogatása – derül ki az egyesület beszámolójából, illetve a cég szerződéslistájából. (Az egyesület 2022-es beszámolója még nem érhető el, az Antenna Hungária pedig már nem köteles közzétenni szerződéseit, mert tavaly óta a kormányközeli nagyvállalkozó, Jászai Gellért 4iG informatikai holdingja a többségi tulajdonos. A 4iG legutóbb azzal került be a hírekbe, hogy komoly állami segítséggel vásárolta fel a Vodafone magyarországi üzletágát.)

Az állami támogatásból a Budai Polgári Kör 2021-ben főleg kulturális és közösségi eseményeket szervezett. Ősztől, a választások közeledtével azonban elindultak a közéleti programok is, ahol csak kormányközeli vendégek voltak a meghívottak, például Rákay Philip és Varga Judit. A programok 2022-ben is hasonlók voltak, olyan vendégekkel, mint Gulyás Gergely vagy Orbán Balázs, akikkel a Fidesz helyi fontos emberei, Böröcz László (országgyűlésiképviselő-jelölt és miniszteri biztos), illetve az ősszel mandátumot nyerő képviselő, Fazekas Csilla beszélgetett.

Az egyesület székhelye 2021 novemberéig a Fidesz kerületi irodájának címe volt, és rendezvényeiket a mai napig az ott található Polgári Szalonban tartják. A Budai Polgári Kör egyik alapítója maga Pokorni Zoltán volt, de a vezetőségben megfordul Nagy Gábor Tamás, a kerület előző, fideszes polgármestere is. Tavaly őszi képviselővé válásáig Fazekas Csilla állt az egyesület élén. Az egyesületet azóta Bauer Eszter vezeti, akivel év végén címlapinterjút is közölt az Egyker, amelyben elmondja, hogy egyik kedvenc programja a Bayer Zsolttal folytatott beszélgetés volt.

Kérdéseinket elküldtük az Egykert kiadó Budai Polgári Kör Egyesületnek is, de nem reagáltak megkeresésünkre.

FRISSÍTÉS: Egy más nézőpontokat is megjelenítő platform

E-mailben feltett kérdéseinkre több mint egy hét elteltével, de válaszolt a Budai Polgári Kör elnöke, Bauer Eszter és az Egyker felelős kiadója, dr. Molnár Gábor. A válaszokat írásunk megjelenése után kaptuk meg, ezekkel frissítjük a cikket:

Az Egykert azért indították el, mert a kerületi önkormányzat által kiadott, Várnegyed című lapot nem tartották függetlennek. „Az önkormányzat jelenlegi vezetése szigorúan meghatározta a tematikát és az interjúalanyok körét az elmúlt pár évben. Az I. kerület jelenlegi polgármestere cenzúrázta a tartalmat, előfordult például, hogy számára kedvező szavazathoz kötötte volna egy képviselő cikkének megjelenését.” (V. Naszályi Márta polgármester a Szabad Európának adott korábbi interjújában tagadta a cenzúrával kapcsolatos vádakat.) Az Egyker elindításával a kiegyensúlyozottabb tájékozódás lehetőségét szerették volna biztosítani a kerületi lakosoknak egy „más nézőpontokat is megjelentő” platformmal. Arra a kérdésre, hogy az Egyker szerkesztősége függetlenül működik-e az egyesülettől, illetve a Fidesztől, azt válaszolták, hogy az Egykert az egyesület tagjai szerkesztik. „Az egyesületünk polgári értékrend mentén működik, de politikai pártoktól függetlenül” – tették hozzá.

Az egyesület bevételeire vonatkozó kérdésünkre azt válaszolták, hogy a Budai Polgári Kör Egyesület nagyobb részt támogatóik, segítőik adományaiból működik. Ezen túl civil szervezetek számára meghirdetett állami és önkormányzati pályázaton nyert támogatásokból finanszírozzák a működést, ezek aránya hozzávetőlegesen 25-30 százalék a Budai Polgári Kör szerint. Az Egyker megjelentetésével hosszú távon terveznek. Arra a kérdésre, hogy mi a kapcsolatuk a Fejlődő Városi Közösségekért Alapítvánnyal, annyit válaszoltak, hogy rendezvények megvalósításában folytattak szakmai együttműködést.

Másik szervezet tervezte a lapkiadást?

A jelek viszont arra utalnak, hogy egy másik alapítvány tervezte az Egyker elindítását. Az egyker.hu webcímet ugyanis egy másik szervezet, a Fejlődő Városi Közösségekért Alapítvány jegyezte be. Ezt az alapítványt 2021 elején hozták létre, alapítói között van Botka Gábor János és Böröcz-Milaj Elisabeta. Botkáról az Átlátszó írta meg, hogy korábban egy olyan alapítványt vezetett, amely az állami MVM-től kapott 4,5 millió forintos támogatást kirándulásokra költötte, és hogy egy azonos nevű férfi korábban fideszes önkormányzati képviselő volt Dunakeszin. A HVG szerint 2013-ban aláírásonként száz forintot fizetett a rezsicsökkentési kampányban az aláírásgyűjtőknek. Böröcz-Milaj Elisabeta pedig a Külügyminisztérium alá tartozó Hungary Helps program vezérigazgatóititkárság-vezetője (arra vonatkozó információt nem találtunk, hogy rokona-e Böröcz Lászlónak).

A Fejlődő Városokért Alapítvány kuratóriumi elnöke ma már egy ifjú mérnök, Csák Dániel, és a vezetőség tagja lett Bauer Eszter, aki az Egykert kiadó Budai Polgári Kör Egyesületet is vezeti.

Az alapítvány fő célja „a Budapest szívében élők naprakész tájékoztatása”, ehhez képest az alapítvány tevékenységének alapítása óta annyi nyoma van, hogy két eseményt szervezett a választások előtti kampányidőszakban: A Szabadság téren egy Polgári Adventet 2021. december 18-án, valamint egy Pest-Buda Polgári Bált 2022 februárjában – a budai várban nemrég újra felépített Királyi Lovardában. Mindkét esemény fővédnöke Böröcz László volt, a bálon pedig Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter mondott köszöntőt. Az alapítvány beszámolója szerint a programok megszervezését az állami Szerencsejáték Service Nonprofit Kft. támogatása tette lehetővé.

Érdekesség, hogy az alapítvány székhelyére van bejegyezve Csák Dániel mérnökirodája is, de a munkát aligha itt végzik, mert a hivatalos iratokban megadott címen lévő lakás szálláshelyként foglalható a Booking.com oldalán.


Mészáros Lőrinc ezermilliárd forintnyi közbeszerzést nyert el csak az elmúlt három évben

Mészáros Lőrinc
Szíjj László
Kis-Szölgyémi Ferenc
Balásy Gyula
Tiborcz István

Duna Aszfalt Zrt.
B+N Referencia Zrt.
V-Híd Zrt.

Martin József Péter
Szijjártó Péter
Zeisler Judit
Orbán Viktor
Tiborcz István

Transparency International Magyarország
ZÁÉV Zrt.

Mészáros Lőrinc lett az ország tenderbajnoka, Szíjj László ezüstérmet kapott. Még mindig az építőiparban nyerték el a legtöbb közbeszerzést a kormányközeli üzleti körök, de úgy tűnik, a propaganda is egyre jövedelmezőbb: közel háromszázmilliárd forintnyi közbeszerzés landolt az állam kedvenc kommunikációs ügynökségének tulajdonosánál.

„Több mint 2500 cégről és az általuk 2019 és 2021 között elnyert mintegy 34 ezer közbeszerzésről, valamint a nyertes cégek végső tulajdonosairól érhető el információ a felületen” – mondta Martin József Péter, a Transparency International Magyarország (TI) ügyvezető igazgatója a projektet bemutató sajtótájékoztatón.

Martin József Péter szerint a magyar közbeszerzési rendszer a korrupció melegágya, mivel kormányközeli szereplők nyerik a megbízások túlnyomó részét. Idén májusban mutatta be a TI a Tenderbajnokot, erről itt írtunk.

A mostani elemzés a legfrissebb adatokat tartalmazza, miután a májusi még nem foglalta magában a 2022-es céges beszámolókat és a 2021-es közbeszerzési adatokat. Májusban a Szijjártó Péter külügyminisztert megjachtoztató Szíjj László volt a bajnok, különböző cégein keresztül 914 milliárd forintnyi közbeszerzést nyert el 2018–2022 között. A második helyen Mészáros Lőrinc szerepelt 633 milliárd forintnyi elnyert tenderrel.

A legújabb, 2019–2021-es időszakban helyet cserélt a két kormányközeli vállalkozó: Mészáros cégei 1141 milliárd forintnyi közpénzt, míg Szíjj László vállalatai 842 milliárdnyi közbeszerzést nyertek el a vizsgált három évben. Utóbbi azért bukott ennyit, mert Mészárosra szállt át a ZÁÉV Zrt.-ben lévő tulajdonjoga, így a cég által elnyert közbeszerzések is Mészárost gazdagították. Mészáros Lőrinc cégei a megelőző három évben a közbeszerzések összértékének 8,9 százalékát nyerték el, míg Szíjj László érdekeltségei 6,6 százalékot.

A harmadik helyen Kis-Szölgyémi Ferenc érdekeltségei szerepeltek. A takarítás Mészáros Lőrincének nevezett vállalkozó rengeteg, takarítással kapcsolatos közbeszerzést nyert el az elmúlt három évben, összesen 585 milliárd forint értékben. A negyedik helyet az állami cégek, szervezetek fő kommunikációs ügynökségét tulajdonló Balásy Gyula kapta, miután 295 milliárdnyi közbeszerzést szerzett.

A cégek rangsorát a Szíjj László vezette Duna Aszfalt Zrt. nyerte, ők kapták a legtöbb közbeszerzést, az eljárások értéke elérte az 580 milliárd forintot. Két cég járt szorosan a nyomában: Kis-Szölgyémi Ferenc B+N Referencia Zrt.-je több mint 532 milliárd forintnyi közbeszerzéssel és Mészáros Lőrinc V-Híd Zrt.-je 511 milliárd forintnyi megbízással.

Zeisler Judit, a TI projektmenedzser elmondta, hogy a politikai vállalkozók mellett az adatok számos, radar alatti szereplő jelentőségére és közhatalmi összefonódására rávilágítanak. Elemzésük szerint a vizsgált tulajdonosok két százaléka (127 személy) legalább egy közhivatalt tölt vagy töltött be. Milliárdos nagyságrendben nyertek közbeszerzést volt rendészeti és közigazgatási államtitkárok és kormánybiztosok is.

A Tenderbajnok legújabb adatbázisa a magántőkealapok közbeszerzéseket elnyerő érdekeltségeire is kitért. Ez azért problémás, mert az Alaptörvény szerint csak átlátható tulajdonosi struktúrával rendelkező vállalkozások indulhatnak közbeszerzéseken. A magántőkealapok egyik jellemzője, hogy titokban marad a valódi tulajdonosok kiléte, mert nem kell a hatóságok előtt felfedni. Zeisler Judit szerint ezáltal nem teljesül az Alaptörvény 38. cikkének előírása, amely azt szabályozza, hogy a közpénzek elköltése átláthatóan történjen.

„A közbeszerzési szabályok igen megengedők. A pályázat során, az átláthatósági nyilatkozatban elég csak a magántőkealap vezetőjének nevét megadni. A részvényesek, vagyis a tulajdonosok személye titokban maradhat” – tette hozzá.

A vizsgált vállalkozások közül 22 cégben 15 magántőkealap volt közvetve vagy közvetlenül tulajdonos 2022-ben. A magántőkealapok által tulajdonolt vállalkozások összesen 608 milliárd forint értékben nyertek el közbeszerzéseket, ami az összes vizsgált tender értékének 4,8 százalékát teszi ki. A magántőkealapok kezelői között feltűnnek Orbán Viktor miniszterelnök vejéhez, Tiborcz Istvánhoz köthető cégek is a tulajdonosi adatokban nevesített oligarchák mellett.

A Transparency International Magyarország Tenderbajnok projektjének célja, hogy nyilvánosan elérhető információk – közbeszerzési, céginformációs és tulajdonosi adatok, valamint közhatalmi pozíciók és sajtómegjelenések – összekapcsolása révén nagyobb átláthatóságot teremtsen a közpénzek elköltésének módjáról.

A projekt két jelentős problémára hívja fel a figyelmet: a közbeszerzési piac koncentrációjára és az összeférhetetlenségek gyanújára.

Ez a két tényező nagyban befolyásolja a közbeszerzési verseny élénkségét, vagyis azt, hogy mely szereplők férnek hozzá kiemelkedő mértékben közbeszerzési megbízásokhoz, és milyen előnyökhöz juthatnak egyéb pozícióikból fakadóan.