A bolygóvadászok úgy döntöttek, hogy nyomon követik a Földtömegű bolygót, amelyet kezdetben a Tranzit módszerrel észleltek egy olyan csillag körül, amelynek sugara és tömege megegyezik a Napunkkal. Körülbelül hat hónapon keresztül következetesen minden este megkapták a csillag egy spektrumát. A spektroszkópiai megfigyelések kimutatták, hogy a csillag előrevetített forgási sebessége vsin(i) 0,9 km/s. Egyes aszteroszeizmikus megfigyelések arra utaltak, hogy a csillag forgástengelye 90 fokkal ferde. EW módszerrel határoztuk meg a csillag Teff = 5600 K hőmérsékletét.
A radiális sebesség (RV) adatok GLS-periodogramjának vizsgálatakor szignifikáns csúcsokat azonosítottak 71,1, 56,2 és 18,7 nap körül. Elemezték a Ha és CaII (H és K) vonalak GLS periodogramját is, és körülbelül 28,1 napnál azonosítottak egy csúcsot.
A jelek közül melyik felel meg a legvalószínűbbnek a bolygónak?
(A) ~ 56,2 nap
(B) ~ 28,1 nap
(C) ~ 18,7 nap
(D) ~ 71,1 nap

A bolygóvadászok úgy döntöttek, hogy nyomon követik a Földtömegű bolygót, amelyet kezdetben a Tranzit módszerrel észleltek egy olyan csillag körül, amelynek sugara és tömege megegyezik a Napunkkal. Körülbelül hat hónapon keresztül következetesen minden este megkapták a csillag egy spektrumát. A spektroszkópiai megfigyelések kimutatták, hogy a csillag előrevetített forgási sebessége vsin(i) 0,9 km/s. Egyes csillagászati megfigyelések arra utaltak, hogy a csillag forgástengelye 90 fokkal ferde. Az EW-módszerrel a csillag hőmérsékletét Teff = 5600 K értékkel határozták meg.

A radiális sebesség (RV) adatok GLS-periodogramjának vizsgálatakor szignifikáns csúcsokat azonosítottak 71.1, 56.2 és 18.7 nap körül. Elemezték a Ha és CaII (H és K) vonalak GLS periodogramját is, és körülbelül 28.1 napnál azonosítottak egy csúcsot.

A jelek közül melyik felel meg leginkább bolygónak?
(A) ~ 56,2 nap
(B) ~ 28,1 nap
(C) ~ 18,7 nap
(D) ~ 71,1 nap

A bolygóvadászok úgy döntöttek, hogy nyomon követik a Földtömegű bolygót, amelyet kezdetben a Tranzit módszerrel észleltek egy olyan csillag körül, amelynek sugara és tömege megegyezik a Napunkkal. Körülbelül hat hónapon keresztül következetesen minden este megkapták a csillag egy spektrumát. A spektroszkópiai megfigyelések kimutatták, hogy a csillag előrevetített forgási sebessége vsin(i) 0,9 km/s. Egyes aszteroszeizmikus megfigyelések arra utaltak, hogy a csillag forgástengelye 90 fokkal ferde. EW módszerrel határoztuk meg a csillag Teff = 5600 K hőmérsékletét.

A radiális sebesség (RV) adatok GLS-periodogramjának vizsgálatakor szignifikáns csúcsokat azonosítottak 71.1, 56.2 és 18,7 nap körül. Elemezték a Ha és CaII (H és K) vonalak GLS periodogramját is, és körülbelül 28.1 napnál azonosítottak egy csúcsot.

A jelek közül melyik felel meg a legvalószínűbbnek a bolygónak?
(A) ~ 56.2 nap
(B) ~ 28.1 nap
(C) ~ 18.7 nap
(D) ~ 71.1 nap


Ön egy dialkil-foszfátot szintetizál két különböző enantioptiszta királis alkoholból és POCl3-ból. Az első lépésben egy ekvivalensnyi az első királis alkoholt egy ekvivalensnyi POCl3-val (és némi bázissal) reagált. A második lépésben a reakció termékeit egy ekvivalensnyi második királis alkohollal (és további bázissal) kezelte. Az utolsó lépésben vizet ad hozzá a végtermék előállításához. Ön követi a végső reakció előrehaladását 31P NMR segítségével.

Mit vársz a proton-lecsatolt 31P NMR spektrumban a reakció során?
(A) Egyetlen csúcs, amely egy másik csúccsá változik
(B) Egyetlen csúcs két csúcsra változik
(C) Két csúcs három csúcsra változik
(D) Két csúcs egyetlen csúcstá változik

Ön egy dialkil-foszfátot szintetizál két különböző enantioptiszta királis alkoholból és POCl3-ból. Az első lépésben egy ekv. az első királis alkohol egy ekv. POCl3 (és némi bázis). A második lépésben ennek a reakciónak a termékét egy ekvivalenssel kezelte. a második királis alkohol (és még néhány bázis). Az utolsó lépésben vizet ad hozzá a végtermék előállításához. Ön követi a végső reakció előrehaladását 31P NMR segítségével.

Mit vársz a proton-lecsatolt 31P NMR spektrumban a reakció során?
(A) Egyetlen csúcs, amely egy másik csúcsra változik
(B) Egyetlen csúcs, amely két csúcsra változik
(C) Két csúcs három csúcsra változik
(D) Két csúcs egyetlen csúccsá változik


Az aljzatra bevonatot visznek fel, ami tökéletesen sima felületet eredményez. Ennek a sima bevonatnak a mért statikus érintkezési szögei 104°, illetve 76° a víz és az olaj esetében. A bevonó készítményt ezután módosítják, és ha most ugyanazon a típusú hordozóra alkalmazzák, érdes felület keletkezik. A durva felületen a haladó és a távolodó víz érintkezési szöge 133°, illetve 125°. Mi lenne a legjobb becslés a durva felület statikus vízzel és statikus olajjal érintkezési szögére, és hogy kis vagy nagy dőlésszögek esetén a vízcseppek legördülnek-e a felületről?
(A) Víz = 129°, Olaj = 98°, alacsony dőlésszög
(B) Víz = 128°, Olaj = 48°, nagy dőlésszög
(C) Víz = 129°, Olaj = 98°, nagy dőlésszög
(D) Víz = 128°, Olaj = 48°, alacsony dőlésszög

Az aljzatra bevonatot visznek fel, amely tökéletesen sima felületet eredményez. Ennek a sima bevonatnak a mért statikus érintkezési szögei 104°, illetve 76° a víz és az olaj esetében. A bevonó készítményt ezután módosítják, és ha most ugyanazon a típusú hordozóra alkalmazzák, érdes felület keletkezik. A durva felületen a haladó és a távolodó víz érintkezési szöge 133°, illetve 125°. Mi lenne a legjobb becslés a durva felület statikus vízzel és statikus olajjal érintkezési szögeire, és hogy kis vagy nagy dőlésszög esetén a vízcseppek legördülnek-e a felületről?
(A) Víz = 129°, Olaj = 98°, alacsony dőlésszög
(B) Víz = 128°, Olaj = 48°, nagy dőlésszög
(C) Víz = 129°, Olaj = 98°, nagy dőlésszög
(D) Víz = 128°, Olaj = 48°, alacsony dőlésszög

Az aljzatra egy bevonatot visznek fel, amely tökéletesen sima felületet eredményez. Ennek a sima bevonatnak a mért statikus érintkezési szögei 104°, illetve 76° a víz és az olaj esetében. A bevonó készítményt ezután módosítják, és ha most ugyanazon a típusú hordozóra alkalmazzák, érdes felület keletkezik. A durva felületen a haladó és a távolodó víz érintkezési szöge 133°, illetve 125°. Mi lenne a legjobb becslés a durva felület statikus vízzel és statikus olajjal érintkezési szögeire, és hogy kis vagy nagy dőlésszög esetén a vízcseppek legördülnek-e a felületről?
(A) Víz = 129°, Olaj = 98°, alacsony dőlésszög
(B) Víz = 128°, Olaj = 48°, nagy dőlésszög
(C) Víz = 129°, Olaj = 98°, nagy dőlésszög
(D) Víz = 128°, Olaj = 48°, alacsony dőlésszög


Két elektromágneses (em) mezőt alkalmazunk egy hidrogénatomos gőzminta 1s->2p átmenetén. Az 1. mező z irányban polarizált, x irányban terjed, E1 amplitúdóval, k hullámvektor amplitúdóval és w1 frekvenciával. A 2. mező cirkulárisan polarizált, z irányban terjed, E2 amplitúdóval, k hullámvektor amplitúdóval és w2 frekvenciával. Alkalmazzuk most erre a gőzmintára E0 amplitúdójú egyenáramú elektromos teret z irányban. Mindkét em mező abszorpciós valószínűsége maximális és egyenlő, ha a w2 frekvenciát a (ahol a0 a Bohr-sugár és e az elektronikus töltés) adja meg.
(A) 3 e a0 E0
(B) 5,1 e a0 E0
(C) 8,7 e a0 E0
(D) 11,54 e a0 E0

Két elektromágneses (em) mezőt alkalmazunk egy hidrogén atomgőzminta 1s->2p átmenetére. A #1 mező z-irányban polarizált, x irányban terjed, E1 amplitúdóval, k hullámvektor amplitúdóval és w1 frekvenciával. A #2 mező körkörösen polarizált, z irányban terjed, E2 amplitúdóval, k hullámvektor amplitúdóval és w2 frekvenciával. Most alkalmazzunk egy E0 amplitúdójú egyenáramú elektromos mezőt z-irányban erre a gőzmintára. Mindkét em mező abszorpciós valószínűsége maximális és egyenlő lesz, ha a w2 frekvenciát (ahol a0 a Bohr-sugár és e az elektronikus töltés)
(A) 3 e a0 E0
(B) 5.1 e a0 E0
(C) 8.7 e a0 E0
(D) 11.54 e a0 E0

Két elektromágneses (em) mezőt alkalmazunk egy hidrogénatomos gőzminta 1s->2p átmenetén. Az 1-es mező z irányban polarizált, x irányban terjed, E1 amplitúdóval, k hullámvektor amplitúdóval és w1 frekvenciával. A 2-es mező cirkulárisan polarizált, z irányban terjed, E2 amplitúdóval, k hullámvektor amplitúdóval és w2 frekvenciával. Alkalmazzuk most erre a gőzmintára E0 amplitúdójú egyenáramú elektromos teret z irányban. Mindkét em mező abszorpciós valószínűsége maximális és egyenlő, ha a w2 frekvenciát a (ahol a0 a Bohr-sugár és e az elektronikus töltés) adja meg.
(A) 3 e a0 E0
(B) 5,1 e a0 E0
(C) 8,7 e a0 E0
(D) 11,54 e a0 E0


A nukleáris léptékeken jelenlévő négy alapvető erő közül melyik nem írható le tiszta mérőelmélettel, egészséges közelítéssel?
(A) Erős nukleáris
(B) Elektromágneses
(C) Gravitációs
(D) Gyenge nukleáris

A nukleáris skálán jelen lévő négy alapvető erő közül melyik nem írható le soha tiszta gauge-elmélet, jó közelítéssel?
(A) Erős nukleáris
(B) elektromágneses
(C) Gravitációs
(D) gyenge nukleáris