Ön az A és B gének közötti öröklődési mintákat tanulmányozza ugyanazon a kromoszómán. Ugyanazon az autoszómán vannak, és körülbelül 50 centimorgan távolságra vannak egymástól. Azt hiszi, hogy összefüggnek, de nem biztos. Az A gén a farok hosszát kódolja, így az A1 allél homozigóta recesszív, és hosszú farkat hoz létre. Az A2 allél a domináns allél, és egy rövid farkot kódol. A B gén a fül méretét kódolja; B1 kicsi, B2 nagy. Mindkét B allél kodomináns. Az Ön F1 generációjának egyik szülője A1B2/A1B2 genotípussal és hosszú farokkal és nagy fülekkel rendelkezik. A másik szülő rövid farkú, közepes méretű fülekkel és A1B1/A2B2 genotípussal rendelkezik. Váratlanul azt tapasztalja, hogy minden utóda rövidfarkú. Mi a kapcsolat az allélok között?
(A) az A1 allél nem a recesszív allél
(B) az A és B gének nem kapcsolódnak egymáshoz
(C) az A2 allél imprintált
(D) a B1 allél módosítja az A1 homozigótákat

Ön az A és B gének közötti öröklődési mintákat tanulmányozza ugyanazon a kromoszómán. Ugyanazon az autoszómán vannak, és körülbelül 50 centimorgan távolságra vannak egymástól. Azt hiszi, hogy összefüggnek, de nem biztos. Az A gén a farok hosszát kódolja, így az A1 allél homozigóta recesszív, és hosszú farkat hoz létre. Az A2 allél a domináns allél, és egy rövid farkot kódol. A B gén a fül méretét kódolja; B1 kicsi, B2 nagy. Mindkét B allél kodomináns. Az Ön F1 generációjának egyik szülője A1B2/A1B2 genotípussal és hosszú farokkal és nagy fülekkel rendelkezik. A másik szülő rövid farkú, közepes méretű fülekkel és A1B1/A2B2 genotípussal rendelkezik. Váratlanul azt tapasztalja, hogy minden utóda rövidfarkú. Mi a kapcsolat az allélok között?
(A) az A1 allél nem recesszív allél
(B) az A és B gének nem kapcsolódnak egymáshoz
(C) A2 allél van lenyomva
(D) A B1 allél módosítja az A1 homozigótákat

Ön az A és B gének közötti öröklődési mintákat tanulmányozza ugyanazon a kromoszómán. Ugyanazon az autoszómán vannak, és körülbelül 50 centimorgan távolságra vannak egymástól. Azt hiszi, hogy összefüggnek, de nem biztos. Az A gén a farok hosszát kódolja, így az A1 allél homozigóta recesszív, és hosszú farkat hoz létre. Az A2 allél a domináns allél, és egy rövid farkot kódol. A B gén a fül méretét kódolja; B1 kicsi, B2 nagy. Mindkét B allél kodomináns. Az Ön F1 generációjának egyik szülője A1B2/A1B2 genotípussal és hosszú farokkal és nagy fülekkel rendelkezik. A másik szülő rövid farkú, közepes méretű fülekkel és A1B1/A2B2 genotípussal rendelkezik. Váratlanul azt tapasztalja, hogy minden utóda rövidfarkú. Mi a kapcsolat az allélok között?
(A) allél Az A1 nem a recesszív allél
(B) az A és B gének nem kapcsolódnak egymáshoz
(C) A2 allél van lenyomva
(D) A B1 allél módosítja az A1 homozigótákat


Az 50M sejteken alapuló Hi-C analízis rendkívül szignifikáns kölcsönhatási jelet tárt fel az aktív promotert és egy aktív enhanszert tartalmazó 5 kb-os binek között, amelyeket ~1 Mb lineáris távolság választ el egymástól. Ezt a kapcsolatot azonban a FISH nem tudta ellenőrizni. A dCas9-KRAB megcélzása az enhanszerre kb. 20%-kal csökkentette a promoter expresszióját. Mi a legvalószínűbb oka a Hi-C és a FISH eredmények közötti következetlenségnek?
(A) A lineáris kölcsönhatás túl rövid a FISH észleléséhez
(B) A lineáris kölcsönhatási távolság hibás elvárása a szerkezeti eltérések miatt
(C) Hamis pozitív jel Hi-C-ben
(D) Az interakciós frekvencia túl alacsony ahhoz, hogy a FISH megbízhatóan észlelhesse

Az 50M cellákon alapuló Hi-C elemzés rendkívül szignifikáns kölcsönhatási jelet tárt fel az aktív promotert és az aktív enhancert tartalmazó 5kb tartályok között, ~1 Mb lineáris távolsággal elválasztva. Ezt a kapcsolatot azonban a FISH nem tudta érvényesíteni. A dCas9-KRAB célzása az erősítőre ~20%-kal csökkentette a promóter expresszióját. Mi a legvalószínűbb oka a Hi-C és a FISH eredmények közötti következetlenségnek?
(A) A lineáris kölcsönhatás túl rövid a FISH kimutatásához
(B) A lineáris kölcsönhatási távolság helytelen elvárása a szerkezeti variáció miatt
(C) Hamis pozitív jel a Hi-C-ben
(D) A kölcsönhatási frekvencia túl alacsony ahhoz, hogy a FISH megbízhatóan kimutathassa


Kollégája kidolgozott egy új kvantumtér-elméletet a négydimenziós téridőről, és bizonyos magasabb rendű hurokdiagramok szabályozását vizsgálja ebben az elméletben. Az asztalukon egy felírt cetlit kémkedsz: egy Feynman-diagramot, és mellette a "méretbecslés" szavakat, majd egy sor fizikai állandót, számot és az energiaskáláknak tűnő arányokat. A szimbólumok a következők: alfa^3 * g^2 sqrt(2) * 8 * 1/(4pi)^6 * (Q/M)^2.

A diagramot sajnos olvashatatlanná tette egy kiömlött kávé. Hány hurkot tartalmazott?
(A) 1
(B) 2
(C) 6
(D) 3

Kollégája kidolgozott egy új kvantumtérelméletet a négydimenziós téridőre, és ebben az elméletben vizsgálja bizonyos magasabb rendű hurokdiagramok szabályozását. Az asztalukon egy firkált jegyzetet kémlelnek: egy Feynman-diagramot, mellette pedig a "méretbecslés" szavakat, amelyeket fizikai állandók, számok és arányok sora követ az energiaskáláknak tűnő értékek között. A szimbólumok a következők: alfa^3 * g^2 sqrt(2) * 8 * 1/(4pi)^6 * (Q/M)^2.

Az ábrát sajnos olvashatatlanná tette egy kiömlött kávé. Hány hurkot tartalmazott?
(A) 1
(B) 2
(C) 6
(D) 3


Egy tapasztalt operátor által végzett Tn5-alapú Hi-C protokollban a vártnál sokkal kisebb mennyiségű DNS-t kaptunk a tagmentáció és az SPRI szelekció után, tekintettel a reakcióba belépő DNS mért mennyiségére. Kontroll tagmentációs reakcióval igazolták, hogy a Tn5 megfelelően működik. Mi a probléma legvalószínűbb forrása?
(A) Hibás SPRI gyöngyök
(B) DNS lebomlás Tn5 által
(C) Hiba a DNS-koncentráció meghatározásában a tagmentáció előtt vagy után
(D) Nem hatékony közelítési ligáció

Egy tapasztalt kezelő által végzett Tn5-alapú Hi-C protokollban a vártnál sokkal kisebb mennyiségű DNS-t kaptak a címkézés és a SPRI szelekció után, tekintettel a reakcióba belépő DNS mért mennyiségére. Kontroll jelölési reakció segítségével megerősítették, hogy a Tn5 megfelelően működik. Mi a probléma legvalószínűbb forrása?
(A) Hibás SPRI gyöngyök
(B) DNS lebontása Tn5 által
(C) Hiba a DNS-koncentráció meghatározásában a jelölés előtt vagy után
(D) Nem hatékony proximity ligation

Egy tapasztalt operátor által végzett Tn5-alapú Hi-C protokollban a vártnál sokkal kisebb mennyiségű DNS-t kaptak a címkézés és az SPRI szelekció után, tekintettel a reakcióba belépő DNS mért mennyiségére. Kontroll jelölési reakció segítségével megerősítették, hogy a Tn5 megfelelően működik. Mi a probléma legvalószínűbb forrása?
(A) Hibás SPRI gyöngyök
(B) DNS lebontása Tn5 által
(C) Hiba a DNS-koncentráció meghatározásában a jelölés előtt vagy után
(D) Nem hatékony proximity ligation


Ha egy q töltést d távolságra helyezünk el egy R sugarú földelt vezető gömb középpontjától. Számítsuk ki ennek a rendszernek a nettó potenciális energiáját!
(A) U=-(1/2) kq^2 R^2/(d^2 -R^2)
(B) U=- kq^2 d/(d^2 -R^2)
(C) U=- (1/2) kq^2 d/(d^2 +R^2)
(D) U=- (1/2) *kq^2 R/(d^2 -R^2)

Ha egy q töltést d távolságra helyezünk el egy R sugarú földelt vezető gömb középpontjától. Számítsd ki ennek a rendszernek a nettó potenciális energiáját!
(A) U=-(1/2) kq^2 R^2/(d^2 -R^2)
(B) U=- kq^2 d/(d^2 -R^2)
(C) U=- (1/2) kq^2 d/(d^2 +R^2)
(D) U=- (1/2) *kq^2 R/(d^2 -R^2)


metil-ciklopentadiént (amely izomerek fluxionális keverékeként létezik) hagytuk reagálni metil-izoamil-ketonnal és katalitikus mennyiségű pirrolidinnel. Élénk sárga, keresztkonjugált polialkenil-szénhidrogén termék képződik (izomerek keverékeként), melléktermékként vízzel. Ezek a termékek a fulvene származékai.

Ezt a terméket ezután hagyjuk reagálni etil-akriláttal 1:1 arányban. A reakció befejeződése után az élénksárga szín eltűnt. Hány kémiailag különböző izomer alkotja a végterméket (a sztereoizomereket nem számítva)?
(A) 2
(B) 4
(C) 8
(D) 16

A metil-ciklopentadiént (amely izomerek fluxionos keverékeként létezik) hagytuk, hogy reagáljon metil-izoamil-ketonnal és katalitikus mennyiségű pirrolidinnel. Világos sárga, keresztkonjugált polialkenyl szénhidrogén termék (izomerek keverékeként), melléktermékként vízzel. Ezek a termékek a fulvene származékai.

Ezt a terméket ezután hagytuk, hogy 1:1 arányban reagáljon az etil-akriláttal. A reakció befejezése után az élénk sárga szín eltűnt. Hány kémiailag különböző izomer alkotja a végterméket (a sztereoizomereket nem számítva)?
(A) 2
(B) 4
(C) 8
(D) 16


A csillagászok egy 1,5 napsugarú és 1,1 naptömegű csillagot tanulmányoznak. Ha a csillag felszínét nem borítják sötét foltok, a Teff értéke 6000K. Ha azonban felületének 40%-át foltok borítják, a teljes fotoszférikus effektív hőmérséklet 5500 K-re csökken. A csillagok fotoszférájában a Ti semleges atomjainak számának arányát vizsgálva két energetikai szinten (1. és 2. szint), a csillagászok megfigyelték, hogy ez az arány csökken, ha a csillagon foltok vannak. Mi az a tényező, amellyel ez az arány változik, ha a csillagon nincsenek foltok, ahhoz képest, amikor foltok vannak? Vegye figyelembe, hogy a vizsgált energiaszintek közötti átmenet körülbelül 1448 Å hullámhossznak felel meg. Tegyük fel, hogy a csillagok fotoszférája LTE-ben van.
(A) ~1.1
(B) ~2.9
(C) ~7.8
(D) ~4.5

A csillagászok egy 1,5 napsugarú és 1,1 naptömegű csillagot tanulmányoznak. Ha a csillag felszínét nem borítják sötét foltok, a Teff értéke 6000K. Ha azonban felületének 40%-át foltok borítják, a teljes fotoszférikus effektív hőmérséklet 5500 K-re csökken. A csillagok fotoszférájában a Ti semleges atomjainak számának arányát vizsgálva két energetikai szinten (1. és 2. szint) ), a csillagászok megfigyelték, hogy ez az arány csökken, ha a csillagon foltok vannak. Mi az a tényező, amellyel ez az arány változik, ha a csillagnak nincsenek foltjai ahhoz képest, amikor foltok vannak? Vegye figyelembe, hogy a vizsgált energiaszintek közötti átmenet körülbelül 1448 Å hullámhossznak felel meg. Tegyük fel, hogy a csillagok fotoszférája LTE-ben van.
(A) ~1,1
(B) ~2,9
(C) ~7,8
(D) ~4,5

A csillagászok egy 1,5 napsugarú és 1,1 naptömegű csillagot tanulmányoznak. Ha a csillag felszínét nem borítják sötét foltok, a Teff értéke 6000K. Ha azonban felületének 40%-át foltok borítják, a teljes fotoszférikus effektív hőmérséklet 5500 K-re csökken. A csillagok fotoszférájában a Ti semleges atomjainak számának arányát vizsgálva két energetikai szinten (1. és 2. szint) ), a csillagászok megfigyelték, hogy ez az arány csökken, ha a csillagon foltok vannak. Mi az a tényező, amellyel ez az arány változik, ha a csillagon nincsenek foltok, ahhoz képest, amikor foltok vannak? Vegye figyelembe, hogy a vizsgált energiaszintek közötti átmenet körülbelül 1448 Å hullámhossznak felel meg. Tegyük fel, hogy a csillagok fotoszférája LTE-ben van.
(A) ~1,1
(B) ~2,9
(C) ~7,8
(D) ~4,5


Ön egy diszubsztituált 6 tagú aromás gyűrűs vegyületet készített. Ennek a vegyületnek az FTIR-spektruma abszorpciós csúcsokat mutat, ami egy észtercsoport jelenlétét jelzi. Az 1H-NMR-spektrum hat jelet mutat: két jel az aromás-H-nak, két jel a vinil-H-nak (egy dublett és egy kvartett dublett), valamint két -CH3 csoportoknak megfelelő jel. Nincsenek –CH2 csoportoknak megfelelő jelek. Határozza meg ennek az ismeretlen vegyületnek a kémiai képletét: C11H12O2, C11H14O2, C12H12O2 vagy C12H14O2.
(A) C11H14O2
(B) C12H12O2
(C) C12H14O2
(D) C11H12O2

Ön egy kétszeresen szubsztituált 6 tagú aromás gyűrűs vegyületet készített. Ennek a vegyületnek az FTIR-spektruma abszorpciós csúcsokat mutat, ami egy észtercsoport jelenlétét jelzi. Az 1H-NMR-spektrum hat jelet mutat: két jel az aromás-H-nak, két jel a vinil-H-nak (egy dublett és egy kvartettek dublettje), valamint két -CH3 csoportoknak megfelelő jel. Nincsenek –CH2 csoportoknak megfelelő jelek. Határozza meg ennek az ismeretlen vegyületnek a kémiai képletét: C11H12O2, C11H14O2, C12H12O2 vagy C12H14O2.
(A) C11H14O2
(B) C12H12O2
(C) C12H14O2
(D) C11H12O2


Határozza meg az 5-izopropil-3,4-dimetil-ciklohex-1-én gyűrűzáró metatézissel történő szintéziséhez szükséges kiindulási anyagot.
(A) 5-izopropil-3,4-dimetilokta-2,6-dién
(B) 5-izopropil-3,4-dimetilokta-1,6-dién
(C) 4-izopropil-5,6-dimetilokta-1,7-dién
(D) 5-izopropil-3,4-dimetilokta-1,7-dién


Egy M tömegű atommag nyugalmi állapotban van, 300 GeV nyugalmi tömegenergiával. Spontán hasadás következik be, amelyben két részre hasad (és semmi másra), így az egyik töredék kétszer nagyobb tömegű, mint a másik (nyugalmi tömegét tekintve). A két töredék nyugalmi tömegének összege az M kezdeti tömeg 99%-a.

A nagyobb tömegű töredék kinetikus energiája T1. Mi a különbség a (helyes) T1 érték és a klasszikus (nem relativisztikus) közelítéssel számított T1 érték között?

(Hagyja figyelmen kívül az elektronokat.)
(A) 2 MeV.
(B) 10 MeV.
(C) 20 MeV.
(D) 5 MeV.


Az alábbi sorozatok közül melyik van helyesen rendezve a Naptól való távolságuk alapján? Ha egy paramétert nem említünk, tegyük fel, hogy nulla. Tegyük fel, hogy a Napkörnyékben található csillagok (távolság < 500 pc) a V sávban a teljes abszorpció a B-V szín színtöbbletére vonatkozik, 3,1 Rv értékkel.

a) Egy csillag, amelynek abszolút V magnitúdója 8 és megfigyelt magnitúdója 8 mag, E(B-V) = 0. mag
b) Egy csillag, amelynek abszolút V magnitúdója 8 és megfigyelt magnitúdója 7 mag, E(B-V) = 0. mag
c) Egy csillag, amelynek abszolút V magnitúdója 8 és megfigyelt magnitúdója 9 mag, E(B-V) = 0. mag
d) Egy csillag, amelynek abszolút V magnitúdója 8 és megfigyelt magnitúdója 7 mag, E(B-V) = 0,2 mag
e) Egy csillag, amelynek abszolút V magnitúdója 7 és megfigyelt magnitúdója 7 mag, E(B-V) = 0,2 mag
f) Egy csillag, amelynek abszolút V magnitúdója 7 és megfigyelt magnitúdója 7 mag, E(B-V) = 0. mag
(A) b < a < f < c
(B) b < e < c < f
(C) b < d < e < a < c
(D) d < b < f < c

Az alábbi sorozatok közül melyik van helyesen rendezve a Naptól való távolságuk alapján? Ha egy paramétert nem említünk, tegyük fel, hogy nulla. Tegyük fel, hogy a Napkörnyékben található csillagok (távolság < 500 pc) a V sávban a teljes abszorpció a B-V szín színtöbbletére vonatkozik, amelynek Rv értéke 3,1.

a) Egy csillag, amelynek abszolút V magnitúdója 8 és megfigyelt magnitúdója 8 mag, E(B-V) = 0. mag
b) Egy csillag, amelynek abszolút V magnitúdója 8 és megfigyelt magnitúdója 7 mag, E(B-V) = 0. mag
c) Egy csillag, amelynek abszolút V magnitúdója 8 és megfigyelt magnitúdója 9 mag, E(B-V) = 0. mag
d) Egy csillag, amelynek abszolút V magnitúdója 8 és megfigyelt magnitúdója 7 mag, E(B-V) = 0,2 mag
e) Egy csillag, amelynek abszolút V magnitúdója 7 és megfigyelt magnitúdója 7 mag, E(B-V) = 0,2 mag
f) Egy csillag, amelynek abszolút V magnitúdója 7 és megfigyelt magnitúdója 7 mag, E(B-V) = 0. mag
(A) b < a < f < c
(B) b < e < c < f
(C) b < d < e < a < c
(D) d < b < f < c

Melyik a következő szekvencia, amely helyesen van rendezve a Naphoz való távolságuk szerint? Ha egy paraméter nincs megadva, feltételezze, hogy az nulla. A Csillagászati Szomszédságban lévő csillagokra (távolság < 500 pc) feltételezze, hogy a teljes abszorpció a V sávban a B-V színfelesleggel kapcsolódik, és az Rv értéke 3,1.

a) Egy csillag, amelynek abszolút V fényessége 8, megfigyelt fényessége 8 magnitúdó, E(B-V) = 0. magnitúdó
b) Egy csillag, amelynek abszolút V fényessége 8, megfigyelt fényessége 7 magnitúdó, E(B-V) = 0. magnitúdó
c) Egy csillag, amelynek abszolút V fényessége 8, megfigyelt fényessége 9 magnitúdó, E(B-V) = 0. magnitúdó
d) Egy csillag, amelynek abszolút V fényessége 8, megfigyelt fényessége 7 magnitúdó, E(B-V) = 0,2 magnitúdó
e) Egy csillag, amelynek abszolút V fényessége 7, megfigyelt fényessége 7 magnitúdó, E(B-V) = 0,2 magnitúdó
f) Egy csillag, amelynek abszolút V fényessége 7, megfigyelt fényessége 7 magnitúdó, E(B-V) = 0. magnitúdó
(A) b < a < f < c
(B) b < e < c < f
(C) b < d < e < a < c
(D) d < b < f < c


Írja le a következő reakciók főbb termékeit!
5-izopropil-ciklohex-2-én-1-ol + HBr ---> A
hex-1-én-3-ol + HBr ---> B
(A) A = 3-bróm-5-izopropil-ciklohexan-1-ol, B = 2-bróm-hexán-3-ol
(B) A = 3-bróm-5-izopropil-ciklohexan-1-ol, B = (E)-1-brómhex-2-én
(C) A = 3-bróm-5-izopropil-ciklohex-1-én, B = 2-bróm-hexán-3-ol
(D) A = 3-bróm-5-izopropil-ciklohex-1-én, B = (E)-1-brómhex-2-én


Ismeretlen szerves vegyületet állított elő. A következő 1H NMR adatokat kaptuk:
1H-NMR: kémiai referencia (ppm): 7,0 (1H, d, J = 16,0 Hz), 5,5 (1H, dq), 2,1 (3H, s), 1,6 (3H, d)
Azonosítsa az ismeretlen vegyületet cisz-propenil-acetátként, transz-propenil-acetátként, cisz-butenil-acetátként vagy transz-butenil-acetátként.
(A) Cisz-propenil-acetát
(B) Transz-butenil-acetát
(C) Cisz-butenil-acetát
(D) Transz-propenil-acetát

Ismeretlen szerves vegyületet készítettél. A következő 1H NMR adatokat kaptuk:
1H NMR: kémiai referencia (ppm): 7,0 (1H, d, J = 16,0 Hz), 5,5 (1H, dq), 2,1 (3H, s), 1,6 (3H, d)
Azonosítsa az ismeretlen vegyületet cisz-propenil-acetátként, transzpropenil-acetátként, cisz-butenil-acetátként vagy transz-butenil-acetátként.
(A) cisz-propenil-acetát
(B) Transz-butenil-acetát
(C) cisz-butenil-acetát
(D) Transzpropenil-acetát


A H-atom |3,0,0\rangle állapota a standard jelölésben |n,l,m\rangle a nem relativisztikus elméletben két dipólusos átmeneten keresztül |1,0,0\rangle állapotra bomlik. Az átmenet útvonala és a megfelelő valószínűség (használjon latexet):
(A) |3,0,0\rangle\rightarrow|2,1,0\rangle\rightarrow|1,0,0\rangle és \frac{2}{3}
(B) |3,0,0\rangle\rightarrow|2,1,1\rangle\rightarrow|1,0,0\rangle és \frac{1}{4}
(C) |3,0,0\rangle\rightarrow|2,1,-1\rangle\rightarrow|1,0,0\rangle és \frac{1}{4}
(D) |3,0,0\rangle\rightarrow|2,1,0\rangle\rightarrow|1,0,0\rangle és \frac{1}{3}

A nem-relativisztikus elméletben a H -atom |3,0,0\angle állapota az |n,l,m\angle standard jelölésben két dipólusos átmeneten keresztül |1,0,0\angle állapotra bomlik. Az átmenet útvonala és a megfelelő valószínűség (használjon latexet),
(A) \rangle\rightarrow|2,1,0\rangle\rightarrow|1,0,0\rangle és \frac{2}{3}
(B) |3,0,0\rangle\rightarrow|2,1,1\rangle\rightarrow|1,0,0\rangle
és \frac{1}{4}
(C) |3,0,0\rangle\rightarrow|2,1,-1\rangle\rightarrow|1,0,0\rangle és \frac{1}{4}
(D) |3,0,0\rangle\rightarrow|2,1,0\rangle\rightarrow|1,0,0\rangle és \frac{1}{3}

A nem-relativisztikus elméletben a H -atom |3,0,0\angle állapota az |n,l,m\angle standard jelölésben két dipólus átmeneten keresztül |1,0,0\angle állapotra bomlik. Az átmenet útvonala és a megfelelő valószínűség (használjon latexet),
(A) \rangle\rightarrow|2,1,0\rangle\rightarrow|1,0,0\rangle és \frac{2}{3}
(B) |3,0,0\rangle\rightarrow|2,1,1\rangle\rightarrow|1,0,0\rangle
és \frac{1}{4}
(C) |3,0,0\rangle\rightarrow|2,1,-1\rangle\rightarrow|1,0,0\rangle és \frac{1}{4}
(D) |3,0,0\rangle\rightarrow|2,1,0\rangle\rightarrow|1,0,0\rangle és \frac{1}{3}


Egy tudós Cas9 hírvivő RNS-t, irányító RNS-t és transzgént hordozó donor DNS-t fecskendezett egy 1 sejtből álló megtermékenyített petesejtbe. A vezető RNS képes volt felismerni a célszekvenciát anélkül, hogy a célponton kívüli kötődés lehetősége lenne. A módosított embriót egy béranyába vitték át, aki a terhességet a teljes időtartamig hordozta. Amikor azonban a tudós megszekvenálta a létrejött transzgenikus állat genomját, rájöttek, hogy a különböző származású sejteknek eltérő genomjuk van, vagyis a különböző szövetekből származó sejtek DNS-szekvenciája nem egyezik. Mi ennek a megfigyelésnek a legvalószínűbb oka?
(A) A vezető RNS-donor DNS komplex beépülhetett néhány sejt genomjába, amikor a megtermékenyített petesejt embrióvá fejlődött, ami különböző genomokhoz vezetett.
(B) A CRISPR-Cas9 rendszer véletlenül bejuttathatta a helyettesítő anya DNS-ét az embrió egyes sejtjébe a fejlődés különböző szakaszaiban, ami a transzgenikus állatban megfigyelt eltérő genomokat okozta.
(C) A Cas9 hírvivő RNS-t cDNS-vé alakították át, és beépültek néhány sejt genomjába az embriófejlődés különböző szakaszaiban, ami a különböző genomokhoz vezet.
(D) A Cas9 fehérje folyamatosan vágta a DNS-t, ami donor DNS beépüléséhez vezet az embriófejlődés különböző szakaszaiban.

Egy tudós Cas9 hírvivő RNS-t, egy irányító RNS-t és egy transzgént hordozó donor DNS-t fecskendezett egy 1 sejtes megtermékenyített petesejtbe. A vezető RNS képes volt felismerni a célszekvenciát anélkül, hogy a célponton kívüli kötődés lehetősége lenne. A módosított embriót egy béranyába vitték át, aki a terhességet a teljes időtartamig hordozta. Amikor azonban a tudós megszekvenálta a létrejött transzgenikus állat genomját, rájöttek, hogy a különböző származású sejteknek eltérő genomjuk van, vagyis a különböző szövetekből származó sejtek DNS-szekvenciája nem egyezik. Mi ennek a megfigyelésnek a legvalószínűbb oka?
(A) A vezető RNS-donor DNS komplex beépülhetett néhány sejt genomjába, amikor a megtermékenyített petesejtből embrió fejlődött, ami különböző genomokhoz vezet.
(B) A CRISPR-Cas9 rendszer véletlenül bejuttathatta a helyettesítő anya DNS-ét az embrió egyes sejtjébe a fejlődés különböző szakaszaiban, ami a transzgenikus állatban megfigyelt eltérő genomokat okozta.
(C) A Cas9 hírvivő RNS-t cDNS-vé alakították át, és az embriófejlődés különböző szakaszaiban beépültek néhány sejt genomjába, ami a különböző genomokhoz vezet.
(D) A Cas9 fehérje folyamatosan vágta a DNS-t, ami donor DNS beépüléséhez vezet az embriófejlődés különböző szakaszaiban.

Egy tudós Cas9 hírvivő RNS-t, irányító RNS-t és transzgént hordozó donor DNS-t fecskendezett egy 1 sejtből álló megtermékenyített petesejtbe. A vezető RNS képes volt felismerni a célszekvenciát anélkül, hogy a célponton kívüli kötődés lehetősége lenne. A módosított embriót egy béranyába vitték át, aki a terhességet a teljes időtartamig hordozta. Amikor azonban a tudós megszekvenálta a létrejött transzgenikus állat genomját, rájöttek, hogy a különböző származású sejteknek eltérő genomjuk van, vagyis a különböző szövetekből származó sejtek DNS-szekvenciája nem egyezik. Mi ennek a megfigyelésnek a legvalószínűbb oka?
(A) A vezető RNS-donor DNS komplex beépülhetett néhány sejt genomjába, amikor a megtermékenyített petesejtből embrió fejlődött, ami különböző genomokhoz vezet.
(B) A CRISPR-Cas9 rendszer véletlenül juttathatta be a helyettesítő anya DNS-ét az embrió egyes sejtjébe a fejlődés különböző szakaszaiban, ami a transzgenikus állatban megfigyelt eltérő genomokat okozta.
(C) A Cas9 hírvivő RNS-t cDNS-vé alakították át, és az embriófejlődés különböző szakaszaiban beépültek néhány sejt genomjába, ami a különböző genomokhoz vezet.
(D) A Cas9 fehérje folyamatosan vágott DNS-t tartalmazhat, ami donor DNS beépüléséhez vezet az embriófejlődés különböző szakaszaiban.


Az alábbi termékek közül melyik keletkezik, ha 3-jód-5-metil-2-nitrofenil-4-nitrobenzolszulfonátot NaOH-val hevítünk?
(A) 2-hidroxi-3-jód-5-metil-fenil-4-nitro-benzolszulfonát
(B) 3-jód-5-metil-2-nitro-fenol
(C) 2-hidroxi-5-jód-3-metil-6-nitro-fenil-4-nitro-benzolszulfonát
(D) 3-hidroxi-5-metil-2-nitro-fenil-4-nitro-benzolszulfonát

Az alábbi termékek közül melyik keletkezik 3-jód-5-metil-2-nitro-fenil-4-nitro-benzolszulfonát NaOH-val való hevítésekor?
(A) 2-hidroxi-3-jód-5-metil-fenil-4-nitrobenzolszulfonát
(B) 3-jód-5-metil-2-nitrofenol
(C) 2-hidroxi-5-jód-3-metil-6-nitro-fenil-4-nitrobenzolszulfonát
(D) 3-hidroxi-5-metil-2-nitro-fenil-4-nitrobenzolszulfonát

Az alábbi termékek közül melyik keletkezik, amikor a 3-jodo-5-metil-2-nitrofenil-4-nitrobenzolszulfonátot NaOH-val melegítjük.
(A) 2-hidroxi-3-jodo-5-metilfenil-4-nitrobenzolszulfonát
(B) 3-jodo-5-metil-2-nitrofenol
(C) 2-hidroxi-5-jodo-3-metil-6-nitrofenil-4-nitrobenzolszulfonát
(D) 3-hidroxi-5-metil-2-nitrofenil-4-nitrobenzolszulfonát


Egy részecske létezhet egy külső és egy belső gömb között. A külső gömb sugara 100-szor nagyobb, mint egy belső gömbé, és mindkét gömbnek közös a középpontja.
A részecske hullámfüggvénye (amelyet a Schrodinger-egyenlet definiál) időfüggetlen, gömbszimmetrikus, képzeletbeli része nulla.
A részecske megtalálásának valószínűsége 2*d1 távolságon belül (pontosabban d1 és 2*d1 távolságok között) P, ahol d1 a belső gömb sugara. A 2*d1 és 3*d1 távolságok közötti részecske megtalálásának valószínűsége azonos, P.
Ha „r” a középponttól (a belső és külső gömb közös középpontjától) mért távolság, akkor milyen alakja van a részecske hullámfüggvényének „r”-hez képest?
(A) 1/r^2.
(B) r.
(C) r^2.
(D) 1/r.

Egy részecske létezhet egy külső és egy belső gömb között. A külső gömb sugara 100-szor nagyobb, mint egy belső gömbé, és mindkét gömbnek közös középpontja van.
A részecske hullámfüggvénye (a Schrödinger-egyenlet meghatározása szerint) időfüggetlen, gömbszimmetrikus, képzetes része nulla.

Annak valószínűsége, hogy a részecskét 2*d1 távolságon belül találjuk (pontosabban a d1 és 2*d1 távolságok között), P, ahol d1 a belső gömb sugara. A részecske megtalálásának valószínűsége a 2*d1 és 3*d1 távolságok között ugyanaz, P.

Ha "r" a középponttól (a belső és külső szféra közös középpontjától) való távolság, milyen formában van a részecskehullám-függvény az "r"-hez képest?
(A) 1/r^2.
(B) r.
(C) r^2.
(D) 1/r.


Tekintse egy oszcilláló töltéseloszlást, amely szférikus alakú (a szimmetria tengelye a z-tengely mentén). Mivel oszcillál, sugározni fog egy \lambda hullámhosszon. A sugárzási zónában a kisugárzott teljesítmény egységnyi szilárd szögre vonatkozóan függni fog \lambda-tól és a \theta szögtől (amely a z-tengellyel zár be), amely mentén a teljesítményt mérik. Ha az így kisugárzott maximális teljesítmény A, akkor a θ=30∘\theta = 30^\circθ=30∘-on kisugárzott A-nak megfelelő hányada és a f lehetséges alakja, az alábbiak szerint:
(A) 1/4, \lambda^(-4)
(B) 1/4, \lambda^(-3)
(C) 1/2, \lambda^(-4)
(D) 3/4, \lambda^(-6)

Tekintsünk egy oszcilláló töltéseloszlást, amely forgó ellipszoid (a szimmetriatengellyel a z tengely mentén). Mivel oszcillál, sugározna \lambda hullámhosszon. A sugárzási zónában az egységnyi térszögre eső kisugárzott teljesítmény a \lambda és a \theta szög függvénye (z tengellyel), amely mentén a teljesítményt mérik. Ha az így kisugárzott maximális teljesítmény A, akkor A-nak a \theta = 30^0 szögben kisugárzott része és f lehetséges formája rendre:
(A) 1/4, \lambda^(-4)
(B) 1/4, \lambda^(-3)
(C) 1/2, \lambda^(-4)
(D) 3/4, \lambda^(-6)

Tekintsünk egy oszcilláló töltéseloszlást, amely gömböd alakú (a szimmetria tengely a z tengely mentén). Mivel oszcillál, \lambda hullámhosszon sugározna. A sugárzási zónában az egységnyi térszögre jutó kisugárzott teljesítmény a \lambda f függvénye és a \theta szög (z tengellyel), amely mentén a teljesítményt mérik. Ha az így kisugárzott maximális teljesítmény A, akkor A \theta = 30^0 szögben sugárzott frakciója és f lehetséges alakja rendre
(A) 1/4, \lambda^(-4)
(B) 1/4, \lambda^(-3)
(C) 1/2, \lambda^(-4)
(D) 3/4, \lambda^(-6)


A mért fáziseltolódások $\delta_o=90^o, \delta_1=67^o, \delta_2=55, \delta_3=30^o$ és $\delta_4=13^o$ egy kísérletben, amelyben $50~MeV$ elektronok rugalmas szórását végezték egy nukleáris célpontról. Hagyja figyelmen kívül a többi fáziseltolódást. Számítsa ki a szórási amplitúdó képzeletbeli részét a beeső sugár iránya mentén.
(A) 177.675 fm
(B) 355.351 fm
(C) 87163.4 fm
(D) 251.271 fm

Adott a mért fáziseltolódások $\delta_o=90^o, \delta_1=67^o, \delta_2=55, \delta_3=30^o$ és $\delta_4=13^o$ egy $50~ rugalmas szórási kísérletben MeV$ elektronok egy nukleáris célpontból. A többi fáziseltolódás figyelmen kívül hagyása. Számítsa ki a szórási amplitúdó képzeletbeli részét a beeső sugárirány mentén!
(A) 177,675 fm
(B) 355,351 fm
(C) 87163,4 fm
(D) 251,271 fm


Az alábbi fizikai elméletek közül melyik nem igényel soha szabályozást nagy energiákon?
(A) Klasszikus elektrodinamika
(B) Kvantumelektrodinamika
(C) Kvantum-kromodinamika
(D) Szuperhúrelmélet

Az alábbi fizikai elméletek közül melyik nem igényel rendszerezést nagy energiákon?
(A) Klasszikus elektrodinamika
(B) Kvantumelektrodinamika
(C) Kvantumkromodinamika
(D) Szuperhúrelmélet


Határozzuk meg az 500 ml 0,1 M CH3COOH, 400 ml 0,2 M HCl és 300 ml 0,3 M Ba(OH)2 oldatának pH-értékét.
(A) 8,68
(B) 8,92
(C) 1,38
(D) 12,62

Határozzuk meg az 500 ml 0.1 M CH3COOH, 400 ml 0.2 M HCl és 300 ml 0.3 M Ba(OH)2 oldatának pH-értékét.
(A) 8.68
(B) 8.92
(C) 1.38
(D) 12.62


Egy Ph.D. hallgató kísérleti munkát végez 1-hexén ródiumkatalizált hidroformilezésén 20 bar szintézisgáz nyomáson és 80 Celsius fokon. Hexenek és C7-aldehidek keverékét készítette el, hogy megtalálja a gázkromatográfiás (GC) feltételeket a vegyületek hatékony elválasztásához, majd némi tesztelés után végül 60 °C-on izotermikusan futtatta a berendezést, és az összes vegyület 25 perc alatt eluálódott. .
Ezután végrehajtja a hidroformilezési reakciót, 15 percenként fecskendőn keresztül mintát vesz, amelyet szilícium-dioxid-tartalmú pipettán keresztül GC-fiolákba szűr, hogy eltávolítsa a katalizátort és megakadályozza a további reakciókat a GC-fiolában. A GC műszer be van állítva, és 30 percenként mintát injektál. Első két minta jó konverziót, alacsony izomerizációt mutat a 1-hexénben és többnyire az 1-heptanál termékként.
A későbbi minták GC-spektrumaiban azonban új, de kicsi csúcsokat észlel, amelyek a spektrumok összehasonlításakor eltérő retenciós időknél szabálytalanul eluálódnak. Megfigyelését egy tapasztaltabb kollégának írja le. Elmagyarázza a problémát és a megoldás módját. Tanácsát követve a spektrumok csak a csúcsok magasságában térnek el, a retenciós időkben nagyon kis eltérésekkel. Milyen tanácsot adott neki?
(A) Ne használjon szilícium-dioxidot a reakcióminták szűrésére, hanem aktív szenet.
(B) Vigye át a mintákat közvetlenül argonnal átöblített GC-fiolákba, amelyek aktív szenet is tartalmaznak, és az elemzés előtt tárolja őket a hűtőszekrényben.
(C) Ehhez az elemzéshez egy másik GC oszlopot kell használnia.
(D) Végül emelje fel a GC hőmérsékletet 250 Celsius fokra, mielőtt lehűl és elkezdi a következő elemzést.

Ph.D. a hallgató kísérleti munkát végez az 1-hexén ródium-katalizált hidroformilezésével 20 bar szintézis gáznyomáson és 80 Celsius-fokon. Hexének és C7-aldehidek keverékét készítette, hogy megtalálja a gázkromatográfia (GC) feltételeit ezeknek a vegyületeknek a hatékony elválasztására, és néhány tesztelés után végül 60 Celsius-fokon futtatta a berendezés izotermit, és 25 percen belül minden vegyületet eluáltak.
Ezután elvégzi a hidroformilezési reakciót, 15 percenként mintát vesz egy fecskendőn keresztül, amelyet ezután szilícium-dioxid-tartalmú pipettán átszűr GC fiolákba elemzés céljából, hogy eltávolítsa a katalizátort és megakadályozza a további reakciót a GC injekciós üvegben. A GC műszer be van állítva, és 30 percenként mintát injektál. Az első két minta jó konverziót, az 1-hexén alacsony izomerizációját és többnyire az 1-heptánt jelzi termékként.
A későbbi minták GC spektrumaiban azonban új, de kis csúcsokat észlel, amelyek szabálytalanul eluálódnak különböző retenciós időkben a spektrumok összehasonlításakor. Megfigyelését egy tapasztaltabb kollégának írja le. Elmagyarázza a problémát és annak megoldását. Tanácsát követve a spektrumok csak a csúcsok magasságában különböznek, nagyon kis eltérésekkel a retenciós időkben. Milyen tanácsot adott neki?
(A) Ne szilícium-dioxidot használjon a reakcióminták szűrésére, hanem aktív szenet.
(B) A mintákat közvetlenül argonnal tisztított GC fiolákba helyezzük, amelyek szintén tartalmaznak némi aktív szenet, és elemzés előtt tároljuk őket a hűtőben.
(C) Az ilyen típusú elemzéshez másik GC oszlopot kell használnia.
(D) Végül 250 Celsius-fokra kell emelnie a GC hőmérsékletét, mielőtt lehűlne és elkezdené a következő elemzést.

Egy Ph.D. hallgató kísérleti munkát végez a 1-hexén ródium-katalizált hidrofórlációján 20 bar szintézis gáz nyomáson és 80 Celsius fokon. Keveréket készített hexénekből és C7-aldehidekből, hogy megtalálja a megfelelő feltételeket a gázkrómográfia (GC) számára, hogy hatékonyan elválassza ezeket a vegyületeket, és némi tesztelés után végül 60 Celsius fokon, izoterm módon futtatja az eszközt, és minden vegyületet 25 percen belül elutáltak.
Ezután elvégzi a hidrofórlációs reakciót, és minden 15 percben vesz egy mintát, amit szűr egy szilíciumot tartalmazó pipettán keresztül GC vials-ba a katalizátor eltávolítása és a további reakció megakadályozása érdekében a GC vials-ban. A GC műszert beállítja, és mintát mintával injektál minden 30 percben. Az első két minta jó konverziót, alacsony izomerizációt mutatott 1-hexénből, és főleg 1-heptanalt mint terméket.
Azonban a későbbi minták GC spektrumában új, de kis csúcsokat észlel, amelyek szabálytalanul elútnak különböző retenziós időkben a spektrumok összehasonlításakor. A megfigyelését egy tapasztaltabb kollégájának írja le. Ő elmagyarázza a problémát és hogyan lehet azt kijavítani. Miután követte a tanácsát, a spektrumok csak a csúcsok magasságában különböztek, nagyon kis eltérésekkel a retenziós időkben. Milyen tanácsot adott neki a kollégája?
(A) Ne használjon szilíciumot a reakciós minták szűrésére, hanem aktív szenet.
(B) Közvetlenül argonnal átöblített GC vials-ba helyezze a mintákat, amelyekben van némi aktív szén, és tárolja őket a hűtőszekrényben az elemzés előtt.
(C) Más típusú GC oszlopot kell használni ehhez a fajta elemzéshez.
(D) Végül növelje a GC hőmérsékletét 250 Celsius fokra, mielőtt lehűtené és elkezdené a következő elemzést.


Tegyük fel, hogy van két pontszerű részecskéje, amelyek mindegyike a legkisebb elérhető töltés és tömeg (nagyjából az utóbbiról beszélve). 137 méter távolságra vannak egymástól, és egy vonzó és egy taszító erőt tapasztalnak. Milyen arányban van a taszítóerő erőssége a vonzóerő erősségéhez?
(A) 1/137^2
(B) 137^2
(C) 137
(D) 1/137

Tegyük fel, hogy van két pontszerű részecskéje, amelyek mindegyike a legkisebb elérhető töltés és tömeg (nagyjából az utóbbiról beszélve). 137 méter távolságra vannak egymástól, és egy vonzó és egy taszító erőt tapasztalnak. Mekkora a taszítóerő erősségének és a vonzóerő erősségének az aránya?
(A) 1/137^2
(B) 137^2
(C) 137
(D) 1/137


Azonosítsa a hiányzó reagenseket a következő reakcióban.
(3r,5r,7r)-adamantán-1-karbonsav + A ---> (3r,5r,7r)-adamantán-1-karbonilazid + B ---> (3s,5s,7s)-adamantán- 1-amin.
(A) A = NaN3 és B = HCl aq, hő
(B) A = difenilfoszforil-azid (DPPA) és B = NaN3
(C) A = PCl5 és B = H3O+, hő
(D) A = difenilfoszforil-azid (DPPA) és B = H3O+, hő

Azonosítsa a hiányzó reagenseket a következő reakcióban.
(3r,5r,7r)-adamantán-1-karbonsav + A ---> (3r,5r,7r)-adamantán-1-karbonil-azid + B ---> (3s,5s,7s)-adamantán- 1-amin.
(A) A = NaN3 és B = HCl vizes, melegítés
(B) A = difenil-foszforil-azid (DPPA) és B = NaN3
(C) A = PCl5 és B = H3O+, melegítés
(D) A = difenil-foszforil-azid (DPPA) és B = H3O+, hő


Az Arabidopsis thaliana két törzsének különböző fenotípusai vannak a virágzási időhöz kapcsolódóan. A kutatók több virágzási időt szabályozó gént szekvenálnak, és az egyikben a következő különbségeket találják a két csatlakozás között:
1. sorozat:
…ATCGTACGATGCTAGCTTACGTAGCATGAC…
2. szekvencia:
…CAGTACGATGATCGTACGATGCTAGCTTA…
Mely mutációs események vezethettek valószínűleg a fenotípusos különbségekhez?
A. inverzió
B. sokszorosítás
C. kereteltolás
D. transzlokáció
(A) B és D
(B) A és D
(C) B és C
(D) A és C

Az Arabidopsis thaliana két törzsének különböző fenotípusai vannak a virágzási időhöz kapcsolódóan. A kutatók több virágzási időt szabályozó gént szekvenálnak, és az egyikben a következő különbségeket találják két csatlakozás között:
1. sorozat:
…ATCGTACGATGCTAGCTTACGTAGCATGAC…
2. szekvencia:
…CAGTACGATGATCGTACGATGCTAGCTTA…

Mely mutációs események vezethettek valószínűleg a fenotípusos különbségekhez?
A. inverzió
B. sokszorosítás
C. kereteltolás
D. transzlokáció
(A) B és D
(B) A és D
(C) B és C
(D) A és C

Az Arabidopsis thaliana két csatlakozásának különböző fenotípusai vannak a virágzási időhöz kapcsolódóan. A kutatók több gént szekvenálnak, amelyek szabályozzák a virágidőt, és az egyikben a következő különbségeket találják két csatlakozás között:
1. sorozat:
… ATCGTACGATGCTAGCTTACGTAGCATGAC...
2. sorozat:
… CAGTACGATGATCGTACGATGCTAGCTTA...

Valószínűleg mely mutációs események vezettek a fenotípusos különbségekhez?
A. inverzió
B. Duplikáció
C. Képeltolás
D. Transzlokáció
(A) B és D
(B) A és D
(C) B és C
(D) A és C


Az A kémiai vegyületet egy fém és egy nemfém alkotja, amelyek összetételében 18:7 tömegarányban szerepelnek. A felesleges víz hozzáadása az A vegyület 1 moljához 2 mol Y gáznemű anyag és 3 mol Z bázis képződéséhez vezet, amely vízben kevéssé oldódik. Mind az Y, mind a Z termék alapvető tulajdonságokkal rendelkezik. A kialakult Y gáz relatív sűrűsége a szén-dioxid sűrűségéhez ugyanazon a nyomáson és ugyanazon a hőmérsékleten 0.39. Az A vegyület egyik ionja nem színezi a lángot vörösre.
Jelölje meg azt a tartományt, amelybe az A anyag molekulatömege esik.
(A) 140-től 160-ig
(B) 65-től 85-ig
(C) 115-től 135-ig
(D) 90 és 110 között

Az A kémiai vegyületet egy fém és egy nemfém alkotja, amelyek összetételében 18:7 tömegarányban szerepelnek. Ha 1 mól A vegyülethez feleslegben vizet adunk, 2 mól Y gáznemű anyag és 3 mól Z bázis képződik, amely vízben gyengén oldódik. Mind az Y, mind a Z termék alapvető tulajdonságokkal rendelkezik. A fejlődő Y gáz relatív sűrűsége a szén-dioxid sűrűségéhez viszonyítva azonos nyomáson és azonos hőmérsékleten 0,39. Az A vegyület egyik ionja nem színezi vörösre a lángot.
Adja meg azt a tartományt, amelybe az A anyag molekulatömege esik.
(A) 140-től 160-ig
(B) 65-től 85-ig
(C) 115-től 135-ig
(D) 90-től 110-ig


Egy intelligens civilizáció a Nagy Magellán-felhőben olyan rendkívüli űrhajót fejlesztett ki, amely a fénysebesség jelentős töredékével képes haladni. Ezeknek az idegeneknek az átlagos élettartama nagyjából 150 Napév. Most, a Földet szem előtt tartva a céljukat, elhatározták, hogy ezzel az űreszközzel 0,99999987*c állandó sebességgel utaznak, ahol c a fénysebesség. Körülbelül mennyi időbe telik, amíg a 22 éves űrhajósuk (az űrhajós szemszögéből) elérné a Földet ezzel a hihetetlenül gyors űrhajóval?
(A) 72 év
(B) Az űrhajós meghal, mielőtt elérné a Földet.
(C) 77 év
(D) 81 év

Egy intelligens civilizáció a Nagy Magellán-felhőben olyan rendkívüli űrhajót fejlesztett ki, amely a fénysebesség jelentős töredékével képes haladni. Ezeknek az idegeneknek az átlagos élettartama nagyjából 150 napév.  Most, a Földet szem előtt tartva a céljukat, elhatározták, hogy ezzel az űreszközzel 0,99999987*c állandó sebességgel utaznak, ahol c a fénysebesség. Körülbelül mennyi időbe telik, amíg a 22 éves űrhajósuk (az űrhajós szemszögéből) eléri a Földet ezzel a hihetetlenül gyors űrhajóval?
(A) 72 év
(B) Az űrhajós meghal, mielőtt elérné a Földet.
(C) 77 év
(D) 81 év


a benzolt HNO3-mal és H2SO4-gyel kezeljük, 1. terméket képezve.
Az 1. terméket Br2-vel és vasporral kezeljük, így a 2. terméket képezzük.
a 2. terméket hidrogénatmoszféra alatt Pd/C-vel keverjük, így a 3. terméket kapjuk.
A 3. terméket NaNO2-vel és HBF4-gyel kezeljük, így 4. terméket képezünk.
A 4. terméket melegítjük, majd anizollal kezeljük, így az 5. végtermék jön létre.
(A) 3'-bróm-2-metoxi-1,1'-bifenil
(B) 4-bróm-4'-metoxi-1,1'-bifenil
(C) 3-bróm-4'-fluor-1,1'-bifenil
(D) 3-bróm-4'-metoxi-1,1'-bifenil

a benzolt HNO3-mal és H2SO4-gyel kezelik, így keletkezik az 1. termék.
az 1. terméket Br2-vel és vasporral kezeljük, így keletkezik a 2. termék.
A 2. terméket Pd/C-vel hidrogénatmoszférában keverjük, így képződik a 3. termék.
A 3. terméket NaNO2-vel és HBF4-gyel kezeljük, így keletkezik a 4. termék.
A 4. terméket felmelegítjük, majd anizollal kezeljük, így keletkezik az 5. végtermék.
(A) 3'-bróm-2-metoxi-1,1'-bifenil
(B) 4-bróm-4'-metoxi-1,1'-bifenil
(C) 3-bróm-4'-fluor-1,1'-bifenil
(D) 3-bróm-4'-metoxi-1,1'-bifenil

A benzolt HNO3-mal és H2SO4-gyel kezelik, így keletkezik az 1. termék.
az 1. terméket Br2-vel és vasporral kezeljük, így keletkezik a 2. termék.
A 2. terméket Pd/C-vel hidrogénatmoszférában keverjük, így képződik a 3. termék.
A 3. terméket NaNO2-vel és HBF4-gyel kezeljük, így keletkezik a 4. termék.
A 4. terméket felmelegítjük, majd anizollal kezeljük, így keletkezik az 5. végtermék.
(A) 3'-bróm-2-metoxi-1,1'-bifenil
(B) 4-bróm-4'-metoxi-1,1'-bifenil
(C) 3-bróm-4'-fluor-1,1'-bifenil
(D) 3-bróm-4'-metoxi-1,1'-bifenil


Azonosítsa a helyes reagens sorrendet a 1-(ciklohexil(hidroximetil))ciklohexán-karbaldehid szintéziséhez etinil-ciklohexánból.
(A) 1. NaNH2, etil-klorid
2. Li/liq. NH3
3. O3/ H2O
4. NH4OH
(B) 1. NaNH2, metil-klorid
2. H2/Pd
3. Ba(OH)2
3. H2SO4, HgSO4, H2O
(C) 1. NaNH2, metanol
2. Li/liq. NH3
3. O3/ (CH3)2S
4. NH4OH
(D) 1. NaNH2, metil-klorid
2. H2/Pd-kalcium-karbonát
3. O3/ (CH3)2S
4. Ba(OH)2

Azonosítsuk a reagensek helyes szekvenciáját az etinil-ciklohexánból származó 1-(ciklohexil(hidroxi)metil)ciklohexan-aldehyd szintetizálásához.
(A) 1. NaNH2, etil-klorid
2. Li/liq. NH3
3. O3/ H2O
4. NH4OH
(B) 1. NaNH2, metil-klorid
2. H2/PD
3. Ba(OH)2
3. H2SO4, HgSO4, H2O
(C) 1. NaNH2, metanol
2. Li/liq. NH3
3. O3/ (CH3)2S
4. NH4OH
(D) 1. NaNH2, metil-klorid
2. H2/Pd-kalcium-karbonát
3. O3/ (CH3)2S
4. Ba(OH)2

Határozza meg a reagensek helyes sorrendjét az 1-(ciklohexil(hidroxi)metil)ciklohexán-karbaldehid etinil-ciklohexánból történő szintéziséhez.
(A) 1. NaNH2, etil-klorid
2. Li/liq. NH3
3. O3/H2O
4. NH4OH
(B) 1. NaNH2, metil-klorid
2. H2/Pd
3. Ba(OH)2
3. H2SO4, HgSO4, H2O
(C) 1. NaNH2, metanol
2. Li/liq. NH3
3. O3/ (CH3)2S
4. NH4OH
(D) 1. NaNH2, metil-klorid
2. H2/Pd-kalcium-karbonát
3. O3/ (CH3)2S
4. Ba(OH)2


Az alábbi négytestes folyamatok közül melyik nem fordulhat elő egyetlen SM csúcson?
(A) HH->HH
(B) gg->gg
(C) WW->WW
(D) qq->qq


A Cas9 nukleázt és az EcoRI restrikciós enzimet a bakteriális rendszer termeli. Az alábbi állítások közül melyik igaz mindkét enzimre?
 I. Mindkettő endonukleáz, amely a specifikus nukleotid szekvenciánál hasítási aktivitást fejt ki
II. Mindkettő kettős szálú töréseket hoz létre a DNS-ben.
III. Mind a Cas9, mind az EcoRI elvágja a kétszálú DNS-t, és túlnyúlásokat képez a DNS-ben.
IV. Mindkettő része az idegen DNS elleni bakteriális védekező mechanizmusoknak
(A) I., II., III
(B) I., III., IV
(C) I., II., III., IV
(D) I., II., IV

A Cas9 nukleázt és az EcoRI restrikciós enzimet a bakteriális rendszer termeli. Az alábbi állítások közül melyik igaz mindkét enzimre?
 I. Mindkettő endonukleáz, amely a specifikus nukleotid szekvenciánál hasítási aktivitást fejt ki
II. Mindkettő kettős száltörést hoz létre a DNS-ben.
III. Mind a Cas9, mind az EcoRI elvágja a kétszálú DNS-t, és túlnyúlásokat képez a DNS-ben.
IV. Mindkettő része az idegen DNS elleni bakteriális védekező mechanizmusoknak
(A) I., II., III
(B) I., III., IV
(C) I., II., III., IV
(D) I., II., IV

A Cas9 nukleázt és az EcoRI restrikciós enzimet a bakteriális rendszer termeli. Az alábbi állítások közül melyik igaz mindkét enzimre vonatkozóan?
 I. Mindkettő endonukleáz, amely a specifikus nukleotid szekvenciánál hasítási aktivitást fejt ki
II. Mindkettő kettős száltörést hoz létre a DNS-ben.
III. Mind a Cas9, mind az EcoRI elvágja a kétszálú DNS-t, és túlnyúlásokat képez a DNS-ben.
IV. Mindkettő része az idegen DNS elleni bakteriális védekező mechanizmusoknak
(A) I, II, III
(B) I, III, IV
(C) I, II, III, IV
(D) I, II, IV


Ismeretlen alkánvegyületet állított elő. Ön heptánnal (C7H16) kezdte, és számos reakció során a hidrogének egy része kicserélődött. A helyettesített hidrogénatomokat –CH3, –CH2R, –CHR2 vagy –CR3 csoportok helyettesítik, ahol R jelentése nem hidrogénatom.
A termék 1H-NMR-spektrumát kaptuk. A kiindulási heptánváz 1-es szénatomján és a 7-es szénatomon lévő hidrogénatomok által kiváltott jelek többszörösei a következők:
t, dq, dt, ddt, ddd, ddt, d
(azaz Carbon-1 = t (triplet), Carbon-2 = dq (négyes kettős) stb.
Határozza meg, hogy mely csoportokat (a –CH3, –CH2R, –CHR2 vagy –CR3 opciók közül) melyik szénatomra kell helyezni (1-től 7-ig számozva balról jobbra), hogy az 1H-NMR multiplicitásait elérjük.
(A „nincs változás” az alábbiakban azt jelzi, hogy a szén megtartja a 2 hidrogénatomját. Ha csak egy változást hajtanak végre egy szénen, akkor a többi hidrogént is megtartja).
(A) 1. szén: nincs változás
2. szén: –CH2R
3. szén: nincs változás
4. szén: –CH2R
Szén 5: –CR3
6. szén: –CHR2
7. szén: –CHR2
(B) 1. szén: nincs változás
2. szén: nincs változás
3. szén: –CH2R
Szén 4: –CR3
Szén 5: –CHR2
6. szén: –CHR2
7. szén: –CH2R
(C) 1. szén: nincs változás
2. szén: nincs változás
3. szén: –CR3
4. szén: –CH2R
5. szén: –CH2R
6. szén: –CHR2
7. szén: –CHR2
(D) 1. szén: nincs változás
2. szén: nincs változás
3. szén: –CR3
4. szén: –CH2R
Szén 5: –CHR2
6. szén: –CHR2
7. szén: –CR3

Ön egy ismeretlen alkánvegyületet állított elő.Heptánnal (C7H16) kezdte, és számos reakció során a hidrogének egy része kicserélődött. A helyettesített hidrogénatomokat –CH3, –CH2R, –CHR2 vagy –CR3 csoportok helyettesítik, ahol R jelentése nem hidrogénatom.

A termék 1H-NMR-spektrumát előállítottuk. A kiindulási heptánváz 1-es szénatomján és a 7-es szénatomon át a hidrogének által okozott jelek multiplicitása a következők:

t, dq, dt, ddt, ddd, ddt, d
(azaz szén-1 = t (triplett), szén-2 = dq (kvartett kettős) stb.

Határozza meg, hogy mely csoportokat (a –CH3, –CH2R, –CHR2 vagy –CR3 opciók közül) melyik szénatomra kell helyezni (1-től 7-ig számozva balról jobbra), hogy az 1H-NMR multiplicitásait elérjük.

(A „nincs változás” az alábbiakban azt jelzi, hogy a szén megtartja a 2 hidrogénatomját. Ha csak egy változást hajtanak végre egy szénen, akkor a többi hidrogént is megtartja).
(A) 1. szén: nincs változás
2. szén: –CH2R
3. szén: nincs változás
4. szén: –CH2R
5. szén: –CR3
6. szén: –CHR2
7. szén: –CHR2
(B) 1. szén: nincs változás
2. szén: nincs változás
3. szén: –CH2R
Szén 4: –CR3
5. szén: –CHR2
6. szén: –CHR2
7. szén: –CH2R
(C) 1. szén: nincs változás
2. szén: nincs változás
3. szén: –CR3
4. szén: –CH2R
5. szén: –CH2R
6. szén: –CHR2
7. szén: –CHR2
(D) 1. szén: nincs változás
2. szén: nincs változás
3. szén: –CR3
4. szén: –CH2R
5. szén: –CHR2
6. szén: –CHR2
7. szén: –CR3

Ismeretlen alkánvegyületet állított elő. Ön heptánnal (C7H16) kezdte, és számos reakció során a hidrogének egy része kicserélődött. A helyettesített hidrogénatomokat –CH3, –CH2R, –CHR2 vagy –CR3 csoportok helyettesítik, ahol R jelentése nem hidrogénatom.

A termék 1H NMR spektrumát kaptuk. A kiindulási heptánváz 1-es szénatomján és a 7-es szénatomon át a hidrogének által okozott jelek többszörösei a következők:

t, dq, dt, ddt, ddd, ddt, d
(azaz Carbon-1 = t (triplet), Carbon-2 = dq (kettős négyes) stb.

Határozza meg, hogy mely csoportokat (a –CH3, –CH2R, –CHR2 vagy –CR3 opciók közül) melyik szénatomra kell helyezni (1-től 7-ig számozva balról jobbra), hogy az 1H-NMR multiplicitásait elérjük.

(A „nincs változás” az alábbiakban azt jelzi, hogy a szén megtartja a 2 hidrogénatomját. Ha csak egy változást hajtanak végre egy szénen, akkor a többi hidrogént is megtartja).
(A) 1. szén: nincs változás
2. szén: –CH2R
3. szén: nincs változás
4. szén: –CH2R
5. szén: –CR3
6. szén: –CHR2
7. szén: –CHR2
(B) 1. szén: nincs változás
2. szén: nincs változás
3. szén: –CH2R
4. szén: –CR3
5. szén: –CHR2
6. szén: –CHR2
7. szén: –CH2R
(C) 1. szén: nincs változás
2. szén: nincs változás
3. szén: –CR3
4. szén: –CH2R
5. szén: –CH2R
6. szén: –CHR2
7. szén: –CHR2
(D) 1. szén: nincs változás
2. szén: nincs változás
3. szén: –CR3
4. szén: –CH2R
5. szén: –CHR2
6. szén: –CHR2
7. szén: –CR3


Legyen egy kétatomos molekula, X és Y elemekkel, amely a kvantumforgás-rezgés modellel (vagy nem merev rotor modellel) modellezhető. Ha a molekula alapállapotában van, milyen impulzussal kell rendelkeznie egy elnyelt fotonnak, hogy a molekula a lehető legalacsonyabb energiával váltson át a következő állapotba?
Mx: az atom tömege X = 20 amu
My: az atom tömege Y = 2 amu
R: molekuláris kötés hossza = 2 angström
w: rezgés szögfrekvenciája = 4*10^14 rad/s
(A) p = 1,9*10^(-28) N*s
(B) p = 2,3*10^(-27) N*s
(C) p = 1,1*10^(-27) N*s
(D) p = 1,4*10^(-28) N*s

Legyen egy kétatomos molekula, X és Y elemekkel, amely a kvantumforgás-rezgés modellel (vagy nem merev rotor modellel) modellezhető. Ha a molekula alapállapotában van, milyen impulzussal kell rendelkeznie egy elnyelt fotonnak, hogy a molekula a lehető legalacsonyabb energiával váltson át a következő állapotba?
Mx: az atom tömege X = 20 amu
My: az Y atom tömege = 2 amu
R: molekuláris kötés hossza = 2 angström
w: rezgés szögfrekvenciája = 4*10^14 rad/s
(A) p = 1,9*10^(-28) N*s
(B) p = 2,3*10^(-27) N*s
(C) p = 1,1*10^(-27) N*s
(D) p = 1,4*10^(-28) N*s

Legyen egy kétatomos molekula X és Y elemekkel, amely modellezhető a kvantumforgás-vibrációs modell (vagy nem merev rotormodell) segítségével. Ha a molekula alapvető állapotban van, milyen lendülettel kell rendelkeznie egy elnyelt fotonnak ahhoz, hogy a molekula a lehető legkisebb energiával váltson a következő állapotra?
Mx: az X atom tömege = 20 amu
My: az Y atom tömege = 2 amu
R: molekuláris kötés hossza = 2 angström
W: rezgés szögfrekvenciája = 4*10^14 rad/s
(A) p = 1.9*10^(-28) N*s
(B) p = 2.3*10^(-27) N*s
(C) p = 1.1*10^(-27) N*s
(D) p = 1.4*10^(-28) N*s


Fizikus hallgatók egy csoportja azon tűnődik, hogy mi lehet a kinematikailag megengedett folyamat a pionbomláshoz \bar{\pi}^{-}\rightarrow\ell\bar{\nu}. Miután megtalálták a megoldást, kiszámítják a pionbomlás elágazási arányát (BR)

\Gamma_{l}=\frac{A}{8\pi m_{\pi}^{2}}\frac{\left(m_{\pi}^{2}-m_{l}^{2}\right)^{2}}{4m_{\pi}}

Ahol A állandó azonos az összes pionbomlási folyamatra. A diákokat 2 csoportra osztották, az egyikre numerikus szimulációt, a másikra numerikus alkalmazást végeztek. Az analitikai és numerikus megoldások összehasonlítása után azt találták, hogy az elágazási arány különböző értékeivel végződtek. Ez a különbség 4 lehetséges válasszal magyarázható.

A következőkben mi az összes lehetséges válasz?

1. Az analitikai BR eredmények helytelenek, mivel feltételezzük, hogy A állandó azonos az összes pionbomlási folyamatra.

2. A felhasznált numerikus BR-eredmények hibásan vannak beírva.

3. Az alkalmazott kinematikai eljárások egyike tilos.

4. A felhasznált tömegadatok nem nagy megbízhatósági szinten vannak, azaz az adatok régiek.
(A) 1, 2, 3.
(B) 1, 3, 4.
(C) 1, 3.
(D) 1, 2.

Fizikushallgatók egy csoportja azon töpreng, mi lehet a pionbomlás kinematikailag megengedett folyamata \bar{\pi}^{-}\rightarrow\ell\bar{\nu}. Miután megtalálták a megoldást, kiszámítják a pionbomlás elágazási arányát (Branching Ratio, BR), amely a következő lesz

\Gamma_{l}=\frac{A}{8\pi m_{\pi}^{2}}\frac{\left(m_{\pi}^{2}-m_{l}^{2}\ right)^{2}}{4m_{\pi}}

Ahol A egy állandó azonos az összes pion-bomlási folyamatra. A tanulókat 2 csoportra osztották, az egyikben numerikus szimulációt végeztek, a másikban pedig egy numerikus alkalmazást. Az analitikus és numerikus megoldások összehasonlítása után azt találták, hogy az elágazási arány eltérő értékekkel végződött. Ez a különbség 4 válaszlehetőséggel magyarázható.

A következőkben mi a lehetséges válasz?

1. Az analitikai BR eredmények tévesek abból a feltevésből eredően, hogy A konstans azonos az összes pionbomlási folyamatra.

2. A felhasznált numerikus BR eredmények hibásan vannak begépelve.

3. Az alkalmazott kinematikai eljárások egyike tilos.

4. A felhasznált tömegadatok nem magas megbízhatósági szintűek, azaz az adatok régiek.
(A) 1, 2, 3.
(B) 1, 3, 4.
(C) 1, 3.
(D) 1, 2.

Fizikushallgatók egy csoportja azon töpreng, mi lehet a pion-bomlás kinematikailag megengedett folyamata \bar{\pi}^{-}\rightarrow\ell\bar{\nu}. Miután megtalálták a megoldást, kiszámítják a pion bomlás elágazási arányát (BR).
\Gamma_{l}=\frac{A}{8\pi m_{\pi}^{2}}\frac{\left(m_{\pi}^{2}-m_{l}^{2})^{2}}{4m_{\pi}}
Ahol A egy állandó azonos az összes pion-bomlási folyamatra. A hallgatók két csoportba osztásra kerültek, az egyikben numerikus szimulációt végeztek, a másikban pedig egy numerikus számítást. Az analitikus és numerikus megoldások összehasonlítása után azt találták, hogy az elágazási arány eltérő értékekkel végződött. Ez a különbség 4 válaszlehetőséggel magyarázható.
A következőkben mi a lehetséges válasz?
1. Az analitikai BR eredmények tévesek abból a feltevésből eredően, hogy A konstans azonos az összes pion-bomlási folyamatra.
2. A felhasznált numerikus BR eredmények hibásan vannak begépelve.
3. Az alkalmazott kinematikai eljárások egyike tilos.
4. A felhasznált tömegadatok nem nagy megbízhatóságúak, azaz az adatok régiek.
(A) 1, 2, 3.
(B) 1, 3, 4.
(C) 1, 3.
(D) 1., 2.


Egy egyenlő moláris arányú A és B sók keverékét 7,20 g tömegben 200°C-ra melegítették, levegő nélkül. Ebben az esetben csak egy gázkeverék keletkezett, amelyet hűtés nélkül egymás után átbocsátottak az anhidros Mg(ClO4)2 (№1), Ca(OH)2 (№2) oldattal és vörösen izzó réz (№3) csöveken. Eredmények: az №1 és №3 csövek tömege 3,60 g-mal, illetve 0,80 g-mal növekedett (CuO keletkezett a №3 csőben). A második cső tömege nem változott. Ennek eredményeként csak 2,24 liter C gáz maradt (standard hőmérséklet és nyomás mellett). Adja meg az A és B sókban lévő összes atom számát.
(A) 13
(B) 15
(C) 19
(D) 17

Az A és B sók 7,20 g tömegű ekvimoláris keverékét levegő nélkül 200 °C-ra melegítjük. Ebben az esetben csak gázelegy keletkezett, amelyet hűtés nélkül egymás után vízmentes Mg(ClO4)2 (№1), Ca(OH)2 (№2) oldattal és vörösen forró réz csöveken vezettek át. réz (№3). Eredmények: az 1-es cső tömege 3,60 grammal, a 3-as csőé pedig 0,80 grammal nőtt (CuO képződik a 3-as csőben). A második cső súlya nem változott. Ennek eredményeként csak 2,24 liter gáz C (normál hőmérséklet és nyomás) maradt.
Adja meg az A és B sók összes atomjának számát.
(A) 13
(B) 15
(C) 19
(D) 17


Különböző tényezők, például hő, savas és bázikus közeg, stb. figyelembevételével válasszon megfelelő mechanizmust, és mutasson rá a következő reakciók főbb termékeire.
1-vinylspiro[3.5]non-5-en-1-ol + (THF, KH, H+) ---> A
(E)-pent-2-en-1-ol + acetyl bromide (Base = LDA) ---> B
(A) A = decahydro-7H-benzoannulen-7-one, B = 3-etil-pent-4-énsav
(B) A = (E)-bicycloundec-1(11)-en-4-one, B = 3-etil-pent-4-énsav
(C) A = decahydro-7H-benzoannulen-7-one, B = lítium-3-etil-pent-4-enoát
(D) A = (E)-bicycloundec-1(11)-en-4-one, B = lítium-3-etil-pent-4-enoát

Különböző tényezők, például hő, savas és bázikus közeg, stb. figyelembevételével válasszon megfelelő mechanizmust, és mutasson rá a következő reakciók főbb termékeire.
1-vinilspiro[3.5]non-5-én-1-ol + (THF, KH, H+) ---> A
(E)-pent-2-én-1-ol + acetil-bromid (bázis = LDA) ---> B
(A) A = dekahidro-7H-benzoanulén-7-on, B = 3-etil-pent-4-énsav
(B) A = (E)-bicikloundec-1(11)-én-4-on, B = 3-etil-pent-4-énsav
(C) A = dekahidro-7H-benzoanulen-7-on, B = lítium-3-etil-pent-4-enoát
(D) A = (E)-bicikloundec-1(11)-én-4-on, B = lítium-3-etil-pent-4-enoát


Egy rendszer állapotát t időpontban a (-1, 2, 1) elemű oszlopmátrix adja meg, a rendszer két megfigyelhető P és Q operátorait pedig két négyzetes mátrix ábrázolja. A P operátornak megfelelő mátrixban az első sor elemei (0, 1/ \sqrt{2}, 0), a második sor elemei pedig (1/ \sqrt{2}, 0, 1/ \sqrt{2) }), a harmadik sorban pedig (0, 1/ \sqrt{2}, 0). A Q mátrix operátorát a négyzetes mátrix képviseli, amelynek elemei az első sorban (1, 0, 0), a másodikban (0, 0, 0), a harmadikban pedig (0, 0, -1). Nos, ha valaki Q-t közvetlenül a P mérése után mér, mekkora a valószínűsége annak, hogy P-re 0, Q-ra pedig -1 lesz a megfelelő méréseknél?
(A) 1/3
(B) 1/2
(C) 2/3
(D) 1/6

Egy rendszer állapotát t időpontban a (-1, 2, 1) elemű oszlopmátrix adja meg, a rendszer két megfigyelhető P és Q operátorait pedig két négyzetes mátrix ábrázolja. A P operátornak megfelelő mátrixban az első sor elemei (0, 1/ \sqrt{2}, 0), a második sor elemei pedig (1/ \sqrt{2}, 0, 1/ \sqrt{2) }), a harmadik sorban pedig (0, 1/ \sqrt{2}, 0). A Q mátrix operátorát a négyzetes mátrix képviseli, amelynek elemei az első sorban (1, 0, 0), a másodikban (0, 0, 0), a harmadikban pedig (0, 0, -1). Ha most valaki Q-t közvetlenül a P mérése után mér, mekkora a valószínűsége annak, hogy P-re 0, Q-ra pedig -1 lesz a megfelelő méréseknél?
(A) 1/3
(B) 1/2
(C) 2/3
(D) 1/6


Az alábbi szimmetriák közül melyiket kell tiszteletben tartania a SMEFT összes szereplőjének?

1. Lorentz-szimmetria
2. Poincare szimmetria
3. CP szimmetria
4. CPT szimmetria
(A) 1,3,4
(B) 1,2
(C) 3,4
(D) 1,2,4


Fejezze be a következő reakciót az összes megadott feltétel figyelembevételével.
A + B (H2O2, OH-) ---> 2-metilhexán-1-ol
(A) A = 2-metil-hexanal, B = Pt, H2
(B) A = 2-metilhex-1-én, B = Pt, H2
(C) A = 2-metil-hexanal, B = THF, BH3
(D) A = 2-metilhex-1-én, B = THF, BH3


Tekintsünk két elektront p orbitális szögimpulzus állapotban. A spin szögmomentumot figyelmen kívül hagyva a 2-elektronrendszer kapcsolt szögimpulzus-állapotát $|l_1, l_2, l, m> = |1,1, 2, -1> képviseli. Itt $l_1, l_2$ az 1. és 2. részecske pályaimpulzus-kvantumszáma. És $l, m$ a teljes szögimpulzus kvantumszám és a 2-elektronrendszer megfelelő Z komponense. Ha a $L_{1z}$ és $L_{2z}$ pályaimpulzus-komponenseket mérjük, mekkora az együttes valószínűsége annak, hogy a $L_{1z}$ és a $L_{2z}$ sajátértékeit $-\hbar$-ként kapjuk?
(A) 1/2
(B) 1
(C) 2/3
(D) 0

Tekintse két elektront, amelyek p orbitális szögimpulzus állapotban vannak. Figyelmen kívül hagyva a spin szögimpulzust, a két elektron rendszere összekapcsolt szögimpulzus állapotát a $|l_1, l_2, l, m> = |1,1, 2, -1> jelenti. Itt $l_1, l_2$ az 1. és 2. részecskék orbitális impulzus-kvantumszámai. És $l, m$ a teljes impulzusimpulzus-kvantumszám, illetve a 2-elektronos rendszer megfelelő Z komponense. Ha a mérést a $L_{1z}$ és $L_{2z}$ orbitális impulzus-összetevőkből végezzük, mennyi a valószínűsége annak, hogy mind a $L_{1z}$, mind a $L_{2z}$ sajátértéke −ℏ legyen?"
(A) 1/2
(B) 1
(C) 2/3
(D) 0

Tegyük fel, hogy két elektron p keringési szögimpulzus állapotban van. A spin impulzus impulzusát figyelmen kívül hagyva a 2-elektronos rendszer csatolt impulzusimpulzus-állapotát a $|l_1, l_2, l, m> = |1,1, 2, -1> jelenti. Itt $l_1, l_2$ az 1. és 2. részecskék orbitális impulzus-kvantumszámai. És $l, m$ a teljes impulzusimpulzus-kvantumszám és a megfelelő Z komponens a 2-elektronos rendszerben. Ha a mérést a $L_{1z}$ és $L_{2z}$ orbitális impulzus-összetevőkből végezzük, mennyi a közös valószínűsége annak, hogy megkapjuk mind a $L_{1z}$, mind a $L_{2z}$ sajátértékét mint $-\hbar$?
(A) 1/2
(B) 1
(C) 2/3
(D) 0


Ön azt a feladatot kapta, hogy határozza meg a krónikus ionizáló sugárzás és a ciklikus szélsőséges hőmérséklet-ingadozások DNS-re gyakorolt hatását. Tehát egy sokrétű kísérletet hajt végre, amelyben az egyik MCF 10A sorozatot ionizáló sugárzásnak, a másikat ciklikus szélsőséges hőmérséklet-ingadozásoknak, a harmadik csoportot pedig ellenőrzött környezetben tartották, és nem volt kitéve sem sugárzásnak, sem hőmérséklet-ingadozásoknak. Ezen expozíciók genomra gyakorolt hatásának átfogó felméréséhez a fejlett molekuláris technikák alábbi kombinációját kell alkalmazni:
(A) Proteomika és DNS vonalkódolás
(B) Egysejtes DNS-szekvenálás és CRISPR-szűrés
(C) DNS ChIP-szekvencia és tömegspektrometria
(D) DNS-metilóm-analízis és NGS


Van egy oldatunk (25°C-on), amely Fe(III) és Fe(II) ionokat tartalmaz. A Fe(III)-ion koncentrációja 0,01 M, a Fe(II)-ion koncentrációja pedig 0,01 M. Az oldat kénsavat is tartalmaz, és az oldat pH-ja 1,0. Mekkora lesz az oldat redoxpotenciálja, ha annyi ortofoszfátsavat adunk hozzá, hogy az oldat összes foszfátion-koncentrációja 0,1 M legyen? A Fe(III)/Fe(II) rendszer E0 értéke 0,77 V, a Fe(III)-H2PO4^- komplex komplexképződési állandója 10^21. 1,0 pH mellett és 0,1 M összfoszfátion-koncentráció mellett a H2PO4^- ionok egyensúlyi koncentrációja 6,97x10^-3 M.
(A) +0,52 V
(B) +0,40 V
(C) +0,26 V
(D) -0,34 V

Van egy oldatunk (25°C-on), amely Fe(III) és Fe(II) ionokat tartalmaz. A Fe(III)-ion koncentrációja 0.01 M, a Fe(II)-ion koncentrációja pedig 0.01 M. Az oldat kénsavat is tartalmaz, és az oldat pH-ja 1.0. Mekkora lesz az oldat redoxpotenciálja, ha annyi ortofoszfátsavat adunk hozzá, hogy az oldat összes foszfátion-koncentrációja 0.1 M legyen? A Fe(III)/Fe(II) rendszer E0 értéke 0.77 V, a Fe(III)-H2PO4^- komplex komplexképződési állandója 10^21. 1.0 pH mellett és 0,1 M összfoszfátion-koncentráció mellett a H2PO4^- ionok egyensúlyi koncentrációja 6.97x10^-3 M.
(A) +0.52 V
(B) +0.40 V
(C) +0.26 V
(D) -0.34 V


Van egy spin 1/2-es részecske, amelynek mágneses momentuma mu (= gamma*Sz), és egy +Z irányba mutató mágneses térrel van egy vonalban. Hirtelen a mágneses mező kikapcsol, és egy másik bekapcsol a +Y irányban; mindkét mező azonos nagyságú, B. A részecske momentumának z-komponensének átlaga oszcillálni kezd. Mekkora az oszcillációs frekvenciája?
(A) gamma*B/2
(B) gamma*B/sqrt(2)
(C) sqrt(2)*gamma*B
(D) gamma*B

Van egy spin 1/2 részecske, mágneses Moment Mu (= gamma*SZ), amely egy olyan mágneses mezővel igazodik, amely a +Z irányba mutat. Hirtelen a mágneses mező ki van kapcsolva, és egy másik bekapcsol a +y irány mentén; Mindkét mező ugyanolyan nagyságrendű, B. A részecske mágneses momentum z-komponensének átlaga oszcillál. Mi az oszcillációs gyakorisága?
(A) gamma*B/2
(B) gamma*B/sqrt (2)
(C) sqrt (2)*gamma*B
(D) gamma*B

Van egy spin 1/2-es részecske, melynek mágneses momentuma mu (= gamma*Sz), és egy +Z irányba mutató mágneses térrel van egy vonalban. Hirtelen a mágneses mező kikapcsol, és egy másik bekapcsol a +Y irányban; mindkét mező azonos nagyságú, B. A részecske momentumának z-komponensének átlaga oszcillálni kezd. Mekkora az oszcillációs frekvenciája?
(A) gamma*B/2
(B) gamma*B/sqrt(2)
(C) sqrt(2)*gamma*B
(D) gamma*B


A több Higgs-dupla modellek esetében a ferde paraméterek Breit-Weigner-korrekciói jobb megszorítást jelentenek az új fizikára, mint az eredeti ferde paraméterek?
(A) Igen, nagy különbség van.
(B) Igen, de ez a töltött skalárok tömegétől függ.
(C) Nem, a ferde paraméterek Breit-Wigner korrekciók nélkül jobb korlátot jelentenek az új fizika számára.
(D) Nem, nincs különbség.

A több-Higgs-dublettás modelleknél a ferde paraméterek Breit-Weigner korrekciói jobban korlátozzák az új fizikát, mint az eredeti ferde paraméterek?
(A) Igen, nagy a különbség.
(B) Igen, de ez a töltött skalárok tömegétől függ.
(C) Nem, a Breit-Wigner-korrekciók nélküli ferde paraméterek jobban korlátozzák az új fizikát.
(D) Nem, nincs különbség.

A több Higgs-duplát tartalmazó modelleknél a ferde paraméterek Breit-Weigner korrekciói jobban korlátozzák az új fizikát, mint az eredeti ferde paraméterek?
(A) Igen, van egy nagy különbség.
(B) Igen, de ez a töltött skalárok tömegétől függ.
(C) Nem, a Breit-Wigner-korrekciók nélküli ferde paraméterek jobban korlátozzák az új fizikát.
(D) Nem, nincs különbség.


A CERN buborékkamrában $X^{0}\rightarrow Y^{+}Z^{-}$ bomlás történik \tau_{0}=8\times10^{-16} s alatt, azaz a megfelelő élettartam alatt X^{0}. Mekkora minimális felbontás szükséges a bomlások legalább 30%-ának megfigyeléséhez? Tudva, hogy a buborékkamrában az energia 27GeV, az X^{0} tömege pedig 3,41GeV.
(A) 2,08*1e-3 m
(B) 2,08*1e-1 m
(C) 2,08*1e-9 m
(D) 2,08*1e-6 m

A CERN buborékkamrában $X^{0}\rightarrow Y^{+}Z^{-}$ bomlás történik \tau_{0}=8\times10^{-16} s alatt, azaz a megfelelő élettartam alatt X^{0}. Mekkora minimális felbontás szükséges a bomlások legalább 30%-ának megfigyeléséhez? Tudva, hogy a buborékkamrában az energia 27GeV, az X^{0} tömege pedig 3.41GeV.
(A) 2.08*1e-3 m
(B) 2.08*1e-1 m
(C) 2.08*1e-9 m
(D) 2.08*1e-6 m


Tekintsünk egy N relativisztikus elektronból álló Fermi-gázt, amely egy egyenletes tömegsűrűségű (R sugarú) gömbfelhőben van. Ennek a gáznak az alapállapotában kifejtett kifelé irányuló nyomását a befelé ható gravitációs nyomás kompenzálja. Ezért egyensúlyban az alapállapotú nyomás arányossá válik a gáz M tömegének és az R sugarának függvényével. Ennek a függvénynek az alakja:
(A) M^2/R^3
(B) M/R^3
(C) M/R^2
(D) M^2/R^4

Tekintsünk egy N relativisztikus elektronból álló Fermi-gázt, amely egy egyenletes tömegsűrűségű (R sugarú) gömbfelhőben van. Ennek a gáznak az alapállapotában kifejtett kifelé irányuló nyomását a befelé ható gravitációs nyomás kompenzálja. Ezért egyensúlyban az alapállapotú nyomás arányossá válik a gáz M tömegének és az R sugarának függvényével. Ennek a függvénynek a formája:
(A) M^2/R^3
(B) M/R^3
(C) M/R^2
(D) M^2/R^4

Tekintsünk egy N relativisztikus elektronokból álló Fermi-gázt, amely egyenletes tömegsűrűségű gömbfelhőként (R sugarú) korlátozott. A gáz által alapállapotban kifejtett külső nyomást kompenzálja a befelé ható gravitációs nyomás. Ezért egyensúlyban az alapnyomás arányos lesz a gáz M tömegének és az R sugárnak a függvényében. Ennek a funkciónak a formája
(A) M^2/R^3
(B) M/R^3
(C) M/R^2
(D) M^2/R^4


Azonosítsa a D végterméket a következő reakciósorozatban.
(Z)-hex-2-én-1-ol + t-BuOOH + Ti(O-i-Pr)4 + (-)-DET ---> A (> 80% ee)
A + PDC ---> B
B + CH3-CH2-CH=PPh3 ---> C
C + H2/Pd ---> D
(A) (2R,3R)-2-butil-3-propil-oxirán
(B) (2S,3S)-2-butil-3-propil-oxirán
(C) (2S,3R)-2-butil-3-propil-oxirán
(D) (2R,3S)-2-butil-3-propil-oxirán

Azonosítsa a D végterméket a következő reakciósorozatban.
(Z)-hex-2-én-1-ol + t-BuOOH + Ti(O-i-Pr)4 + (-)-DET ---> A (> 80% ee)
A + PDC ---> B
B + CH3-CH2-CH=PPh3 ---> C
C + H2/Pd ---> D
(A) (2R,3R)-2-butil-3-propiloxirán
(B) (2S,3S)-2-butil-3-propiloxirán
(C) (2S,3R)-2-butil-3-propiloxirán
(D) (2R,3S)-2-butil-3-propiloxirán


Rendezd a következő karbokationokat csökkenő stabilitási sorrendbe:
1. CH3OCH2(+)
2. CH2(+)-NO2
3. CH2(+)-CHO
4. CH3COCH2(+)
5. CH2(+)-OH
6. CH3CH2(+)
7. CH2(+)CH2Cl
(A) 4>3>2>5>1>6>7
(B) 1>5>7>6>4>3>2
(C) 5>6>7>1>2>3>4
(D) 5>1>6>7>4>3>2

Rendezd a következő karbokationokat csökkenő stabilitási sorrendbe:

1. CH3OCH2(+)
2. CH2(+)-NO2
3. CH2(+)-CHO
4. CH3COCH2(+)
5. CH2(+)-OH
6. CH3CH2(+)
7. CH2(+)CH2CI
(A) 4>3>2>5>1>6>7
(B) 1>5>7>6>4>3>2
(C) 5>6>7>1>2>3>4
(D) 5>1>6>7>4>3>2

Rendezzük el a következő karbokationokat csökkenő stabilitási sorrendben:

1. CH3OCH2(+)
2. CH2(+)-NO2
3. CH2(+)-CHO
4. CH3COCH2(+)
5. CH2(+)-OH
6. CH3CH2(+)
7. CH2(+)CH2Cl
(A) 4>3>2>5>1>6>7
(B) 1>5>7>6>4>3>2
(C) 5>6>7>1>2>3>4
(D) 5>1>6>7>4>3>2


Ezen állapotok közül melyik kapcsolódik az egér embrionális őssejtjeinek nyitott kromatin állapotához?
(A) Hipermetilált DNS transzponálható elemeknél
(B) Katalitikusan inaktív Ring1B-t tartalmazó PRC1 komplexekhez kapcsolódó kromatin
(C) Kromatin nagy mennyiségű hiszton-3-lizin 9-es trimetilációval
(D) PRC2-hez kötött kromatin Ring1B nélküli sejtekben

Az alábbi állapotok közül melyik kapcsolódik nyitott kromatin állapothoz egérembrionális őssejtekben?
(A) Hipermetilált DNS transzponálható elemeknél
(B) A katalitikusan inaktív Ring1B gyűrűt tartalmazó PRC1 komplexekhez kapcsolódó kromatin
(C) Kromatin a hiszton 3 lizin 9 magas szintű trimetilációjával
(D) PRC2-hez kötött kromatin a Ring1B-t nem tartalmazó sejtekben


Az A szilárd anyag és 8 ekvivalens B gáz reakciója élénkvörös C terméket eredményez.
Ha C reagál 2 ekvivalens D gázzal, rendkívül veszélyes E terméket képez.
A C vízzel reagálva alakítja A-t, valamint két különböző savat F és G. F egy erős sav, míg G egy gyenge sav.
D reakcióba lép B-vel 1:1 arányban H-t képezve, amelyet oldószerként használnak.

mi az E molekuláris szimmetriacsoportja?
(A) D4h
(B) C2
(C) D∞h
(D) C2v


A Proca-egyenletet a következő képlet adja meg:

\partial_{\mu}F^{\mu\nu}+m^{2}A^{\nu}=0

ha \mu,\nu=0,...,n, mi az A^{\nu} mozgásegyenletek általános megoldása?
(A) A^{\nu}\left(x\right)=\tilde{A}{T}^{\nu}\left(k{0}\right)e^{-ik{0}x}+\int\frac{d^{n+1}k}{\left(2\pi\right)^{n+1}}\tilde{A}{T}^{\nu}\left(k\right)e^{-ikx}\delta\left(k^{2}-m^{2}\right)
(B) A^{\nu}\left(x\right)=\int\frac{d^{n+1}k}{\left(2\pi\right)^{n+1}}\tilde{A}{T}^{\nu}\left(k\right)e^{ikx}\delta\left(k^{2}-m^{2}\right)
(C) A^{\nu}\left(x\right)=\tilde{A}{T}^{\nu}\left(k{0}\right)e^{ik{0}x}+\int\frac{d^{n+1}k}{\left(2\pi\right)^{n+1}}\tilde{A}{T}^{\nu}\left(k\right)e^{ikx}\delta\left(k^{2}-m^{2}\right)
(D) A^{\nu}\left(x\right)=\int\frac{d^{n+1}k}{\left(2\pi\right)^{n+1}}\tilde{A}{T}^{\nu}\left(k\right)e^{-ikx}\delta\left(k^{2}-m^{2}\right)

A Proca-egyenletet a

\partial_{\mu}F^{\mu\nu}+m^{2}A^{\nu}=0

ha \mu,\nu=0,…,n, mi az A^{\nu} mozgásegyenletek általános megoldása?
(A) A^{\nu}\left(x\right)=\tilde{A}{T}^{\nu}\left(k{0}\right)e^{-ik{0}x}+\int \frac{d^{n+1}k}{\l eft(2\pi\right)^{n+1}}\tilde{A}{T}^{\nu}\left(k\right)e^{-ikx}\delta\left(k^{2 }-m^{2}\right)
(B) A^{\nu}\left(x\right)=\int\frac{d^{n+1}k}{\left(2\pi\right)^{n+1}}\tilde {A}{T}^{\nu}\left(k\right)e^{ikx}\delta\left(k^{2}-m^{2}\right)
(C) A^{\nu}\left(x\right)=\tilde{A}{T}^{\nu}\left(k{0}\right)e^{ik{0}x}+\int\ frac{d^{n+1}k}{\l eft(2\pi\right)^{n+1}}\tilde{A}{T}^{\nu}\left(k\right)e^{ikx}\delta\left(k^{2} -m^{2}\right)
(D) A^{\nu}\left(x\right)=\int\frac{d^{n+1}k}{\left(2\pi\right)^{n+1}}\tilde {A}{T}^{\nu}\left(k\right)e^{-ikx}\delta\left(k^{2}-m^{2}\right)

A Proca-egyenletet a

\partial_{\mu}F^{\mu\nu}+m^{2}A^{\nu}=0

ha \mu,\nu=0,…,n, mi az A^{\nu} mozgásegyenletek általános megoldása?
(A) A^{\nu}\left(x\right)=\tilde{A}{T}^{\nu}\left(k{0}\right)e^{-ik{0}x}+\int\frac{d^{n+1}k}{\left(2\pi\right)^{n+1}}\tilde{A}{T}^{\nu}\left(k\right)e^{-ikx}\delta\left(k^{2}-m^{2}\right)
(B) A^{\nu}\left(x\right)=\int\frac{d^{n+1}k}{\left(2\pi\right)^{n+1}}\tilde{A}{T}^{\nu}\left(k\right)e^{ikx}\delta\left(k^{2}-m^{2}\right)
(C) A^{\nu}\left(x\right)=\tilde{A}{T}^{\nu}\left(k{0}\right)e^{ik{0}x}+\int\frac{d^{n+1}k}{\left(2\pi\right)^{n+1}}\tilde{A}{T}^{\nu}\left(k\right)e^{ikx}\delta\left(k^{2}-m^{2}\right)
(D) A^{\nu}\left(x\right)=\int\frac{d^{n+1}k}{\left(2\pi\right)^{n+1}}\tilde{A}{T}^{\nu}\left(k\right)e^{-ikx}\delta\left(k^{2}-m^{2}\right)


Az A csillag spektruma az energia függvényében ábrázolva 7,21 eV fotonenergiánál tetőzik, miközben körülbelül 24-szer olyan fényes, mint a Nap. Hogyan viszonyul az A csillag sugara a Nap sugarához?
Megjegyzendő, hogy a nap spektruma 1,41 eV-nál tetőzik.
(A) 0,21
(B) 0,16
(C) 0,17
(D) 0,19

Az A csillag spektruma az energia függvényében ábrázolva 7,21 eV fotonenergiánál tetőzik, miközben körülbelül 24-szer olyan fényes, mint a Nap. Hogyan viszonyul az A csillag sugara a Nap sugarához?
Vegye figyelembe, hogy a nap spektruma csúcsa 1,41 eV.
(A) 0.21
(B) 0.16
(C) 0.17
(D) 0.19

Az A csillag spektruma az energia függvényében ábrázolva 7,21 eV fotonenergiánál tetőzik, miközben körülbelül 24-szer olyan fényes, mint a Nap. Hogyan viszonyul az A csillag sugara a Nap sugarához?
Vegye figyelembe, hogy a nap spektruma csúcsa 1,41 eV.
(A) 0,21
(B) 0,16
(C) 0,17
(D) 0,19


A csillagászok öt, körkörös pályával rendelkező exobolygóból álló rendszert tanulmányoznak, amelyet a TTV-módszerrel fedeztek fel. A keringési rezonanciában lévő bolygók (Bolygó_1-től Planet_5-ig jelölve) keringési periódusuk 1:2:2,5:3,5:5 arányban van. Feltételezve, hogy ezek a bolygók ugyanazzal az albedóval rendelkeznek, mekkora az egyensúlyi hőmérsékletek aránya a 4. bolygó és a 2. bolygó között?
(A) ~0,75
(B) ~0,57
(C) ~0,69
(D) ~0,83

A csillagászok öt, körkörös pályával rendelkező exobolygóból álló rendszert tanulmányoznak, amelyet a TTV-módszerrel fedeztek fel. A keringési rezonanciában lévő bolygók (Bolygó_1-től Planet_5-ig jelölve) keringési periódusuk 1:2:2,5:3,5:5 arányban van. Feltételezve, hogy ezek a bolygók ugyanazzal az albedóval rendelkeznek, mekkora az egyensúlyi hőmérsékletek aránya a 4. bolygó és a 2. bolygó között?
(A) ~0.75
(B) ~0.57
(C) ~0.69
(D) ~0.83


A TESS küldetés (Ref1) által biztosított fénygörbe elemzése révén egy tranzit bolygójelöltet észleltek. A jelölt sugara 0,1 Rsun (napsugár), és 5 nap alatt kerüli meg gazdacsillagát, amely minden tekintetben nagyon hasonlít a mi Napunkra. Az alábbi módszerek/jelzések közül melyik nem tekinthető a jelölt jelenlétének megerősítésének?
Ref1 - https://en.wikipedia.org/wiki/Transiting_Exoplanet_Survey_Satellite
A spektrumvonalak periodikus hullámhossz-változásai
Periodikus FWHM változások a spektrumvonalakban
Rossiter–McLaughlin effektus észlelése
Jel a reflexiós spektroszkópiában
(A) A spektrumvonalak periodikus hullámhossz-változásai
(B) Rossiter–McLaughlin effektus észlelése
(C) Jel a reflexiós spektroszkópiában
(D) Periodikus FWHM változások a spektrumvonalakban

A TESS küldetés (Ref1) által biztosított fénygörbe elemzése révén egy tranzit bolygójelöltet észleltek. A jelölt sugara 0.1 Rsun (napsugár), és 5 nap alatt kerüli meg gazdacsillagát, amely minden tekintetben nagyon hasonlít a mi Napunkra. Az alábbi módszerek/jelzések közül melyik nem tekinthető a jelölt jelenlétének megerősítésének?

Ref1 - https://en.wikipedia.org/wiki/Transiting_Exoplanet_Survey_Satellite

A spektrumvonalak periodikus hullámhossz-változásai
Periodikus FWHM változások a spektrumvonalakban
Rossiter–McLaughlin effektus észlelése
Jel a reflexiós spektroszkópiában
(A) A spektrumvonalak periodikus hullámhossz-változásai
(B) Rossiter–McLaughlin effektus észlelése
(C) Jel a reflexiós spektroszkópiában
(D) Periodikus FWHM változások a spektrumvonalakban


A csillagászokat két csillag fényessége érdekli. Csillag_1 sugara 1,5-szer nagyobb, mint a Csillag_2é. Csillag_1 tömege is ugyanilyen tényezővel nagyobb (1,5-szer). Spektroszkópiával a csillagászoknak sikerült meghatározniuk azokat a hullámhosszakat, amelyeken a csillagok a legfényesebbnek tűntek, és megállapították, hogy ezek azonosak. A csillagászok azt is kiszámították, hogy a két csillag sugárirányú sebessége 0, illetve 700 km/s a Csillag_1 és Csillag_2 esetében. Feltételezve, hogy a csillagok fekete testként sugároznak, a Csillag_1 fényességét úgy számították ki, hogy nagyobb, mint a Csillag_2 fényessége a következő tényezővel:
(A) ~2,25
(B) ~2,35
(C) ~2,32
(D) ~2,23

A csillagászokat két csillag fényessége érdekli. Csillag_1 sugara 1.5-szer nagyobb, mint a Csillag_2é. Csillag_1 tömege is ugyanilyen tényezővel nagyobb (1.5-szer). Spektroszkópiával a csillagászoknak sikerült meghatározniuk azokat a hullámhosszakat, amelyeken a csillagok a legfényesebbnek tűntek, és megállapították, hogy ezek azonosak. A csillagászok azt is kiszámították, hogy a két csillag sugárirányú sebessége 0, illetve 700 km/s a Csillag_1 és Csillag_2 esetében. Feltételezve, hogy a csillagok fekete testként sugároznak, a Csillag_1 fényességét úgy számították ki, hogy nagyobb, mint a Csillag_2 fényessége a következő tényezővel:
(A) ~2.25
(B) ~2.35
(C) ~2.32
(D) ~2.23


Adott a következő Lagrangian

\mathcal{L}_{int}=\kappa\bar{\psi}\sigma_{\mu\nu}\psi F^{\mu\nu}

where \sigma_{\mu\nu}=\frac{i}{2}\left[\gamma_{\mu},\gamma_{\nu}\right].

Mi a \kappa tömegdimenziója? Renormalizálható az elmélet?
(A) A tömegdimenzió \left_{M}=1. Az elmélet nem renormalizálható.
(B) A tömegdimenzió \left_{M}=1. Az elmélet renormalizálható.
(C) A tömegdimenzió \left_{M}=-1. Az elmélet renormalizálható.
(D) A tömegdimenzió \left_{M}=-1. Az elmélet nem renormalizálható.

Adott a következő Lagrangian
\mathcal{L}_{int}=\kappa\bar{\psi}\sigma_{\mu\nu}\psi F^{\mu\nu}
ahol \sigma_{\mu\nu}=\frac{i}{2}\left[\gamma_{\mu},\gamma_{\nu}\jobbra].
Mi a \kappa tömegdimenziója? Renormalizálható az elmélet?
(A) A tömegdimenzió \left_{M}=1. Az elmélet nem renormalizálható.
(B) A tömegdimenzió \left_{M}=1. Az elmélet renormalizálható.
(C) A tömegdimenzió \left_{M}=-1. Az elmélet renormalizálható.
(D) A tömegdimenzió \left_{M}=-1. Az elmélet nem renormalizálható.

A következő Lagrangián adott:

\mathcal{L}_{int}=\kappa\bar{\psi}\sigma_{\mu\nu}\psi F^{\mu\nu}

where \sigma_{\mu\nu}=\frac{i}{2}\left[\gamma_{\mu},\gamma_{\nu}\right].

Mi a \kappa tömegdimenziója? Renormalizálható az elmélet?
(A) A tömegdimenzió \left_{M}=1. Az elmélet nem renormalizálható.
(B) A tömegdimenzió \left_{M}=1. Az elmélet renormalizálható.
(C) A tömegdimenzió \left_{M}=-1. Az elmélet renormalizálható.
(D) A tömegdimenzió \left_{M}=-1. Az elmélet nem renormalizálható.


A 7-(terc-butoxi)biciklo[2.2.1]hepta-2,5-diént 2 ekvivalens 5,6-bisz(dibróm-metil)-ciklohexa-1,3-diénnel és nátrium-jodiddal egyesítjük emelt hőmérsékleten, így 1-es terméket kapunk.

Az 1-est vizes kénsavval kezeljük, így 2-est kapunk

A 2-es vegyületet SO3-mal és piridinnel kezeljük DMSO-ban, így képződik a 3-as.

A 3-ast 150 C-ra hevítjük, így keletkezik a 4-es végtermék. Hány kémiailag elkülönülő hidrogénatom van a 4-esen?
(A) 7
(B) 8
(C) 10
(D) 4

A 7-(terc-butoxi)-biciklo[2.2.1]hepta-2,5-diént 2 ekvivalens 5,6-bisz(dibróm-metil)-ciklohexa-1,3-diénnel és nátrium-jodiddal egyesítjük emelt hőmérsékleten, így terméket kapunk. 1.
Az 1-et vizes kénsavval kezeljük, így 2-t kapunk
A 2 vegyületet SO3-mal és piridinnel kezeljük DMSO-ban, így képződik a 3.
A 3-at 150 C-ra hevítjük, így keletkezik a 4. végtermék. Hány kémiailag elkülönülő hidrogénatom van a 4-en?
(A) 7
(B) 8
(C) 10
(D) 4


A kvantummechanika tanulmányozása nagyon sok mátrixszal foglalkozik. Tekintsük a következő mátrixokat.
W = (0, 0, 1; 0, 1, 0; 1, 0, 0),
X = (i, -1, 2i; 1, 0, 1; 2i, -1, -i),
Y = (0,5, 0,1, 0,2; 0,1, 0,25, 0,1; 0,2, 0,1, 0,25)
Z - (3, 2i, 5; -2i, -2, -4i; 5, 4i, 4)
Jegyzet. A mátrixok úgy vannak formázva, hogy a mátrix minden sorát pontosvessző választja el.
Ezen mátrixok alapján válassza ki a megfelelő állítást.
(A) Z és X megfigyelhető.
(B) Létezik olyan vektor, amelyre ha e^X-et szorozunk, a vektor normája megváltozik.
(C) W és X valamely kvantumrendszer evolúciós operátora.
(D) (e^X)*Y*(e^{-X}) kvantumállapotot jelöl.

A kvantummechanika tanulmányozása sok mátrixszal foglalkozik. Tekintsük a következő mátrixokat.

W = (0, 0, 1; 0, 1, 0; 1, 0, 0),
X = (i, -1, 2i; 1, 0, 1;  2i, -1, -i),
Y = (0,5, 0,1, 0,2; 0,1, 0,25, 0,1; 0,2, 0,1, 0,25)
Z - (3, 2i, 5; -2i, -2, -4i; 5, 4i, 4)

Jegyzet. A mátrixok úgy vannak formázva, hogy a mátrix minden sorát pontosvessző választja el egymástól.

Ezen mátrixok alapján válassza ki a megfelelő utasítást.
(A) Z és X megfigyelhető értékeket jelöl.
(B) Létezik olyan vektor, amelyre ha megszorozzuk e^X-et, megváltozik a vektor normája.
(C) W és X valamilyen kvantumrendszer evolúciós operátorát jelöli.
(D) (e^X)*Y*(e^{-X}) egy kvantumállapotot jelöl.


Tekintsünk két bináris fekete lyuk rendszert DA és DB távolságban. Az A bináris rendszer két fekete lyukból áll, amelyek tömege m1=10 és m2=25 naptömeg-egységben. Két fekete lyuk tömege a B bináris rendszerben m1=35 és m2=50. A megfigyelések azt mutatják, hogy a két rendszerből érkező gravitációs hullámok alakváltozási amplitúdója és frekvenciája azonos. Mi az arány a DA/DB távolságuk között?
(A) ~0.28
(B) ~0.56
(C) ~0.38
(D) ~0.19

Tekintsünk két bináris fekete lyuk rendszert DA és DB távolságban. Az A bináris rendszer két fekete lyukból áll, amelyek tömege m1=10 és m2=25 naptömeg-egységben. Két fekete lyuk tömege a B bináris rendszerben m1=35 és m2=50. A megfigyelések azt mutatják, hogy a két rendszerből érkező gravitációs hullámok alakváltozási amplitúdója és frekvenciája azonos. Mi az arány a DA/DB távolságuk között?
(A) ~0,28
(B) ~0,56
(C) ~0,38
(D) ~0,19


Határozza meg, hogy az alább említett állapotok mely halmaza csak összefonódott állapotok:
(a) (1/√30)* (|00>+ 2i|01>− 3|10>− 4i|11>)
(b) (1/5)* (|00>+ 2i|01>− 2|10>− 4i|11>)
(c) (1/2)(|00>+ |01>+|10>− |11>)
(d) (1/2)(|00>+ |01>-|10>− |11>)
(A) a,b
(B) b,d
(C) c,d
(D) a,c

Határozza meg, hogy az alább említett állapotok mely halmaza csak összefonódott állapotok:
(a) (1/√30)* (|00>+ 2i|01>− 3|10>− 4i|11>)
(b) (1/5)* (|00>+ 2i|01>− 2|10>− 4i|11>)
(c) (1/2)(|00>+ |01>+|10>− |11>)
(d) (1/2)(|00>+ |01>-|10>− |11>)
(A) a,b
(B) b, d
(C) c, d
(D) a,c


Két 2 m és 3 m tömegű űrhajós 0.6 c, illetve 0.5 c relativisztikus sebességgel halad pozitív x irányban. Itt c a fénysebesség. Mekkora lesz a rendszer relatív sebessége és összenergiája?
(A) v_rel =0.1c , E= 4.96 mc^2
(B) v_rel = 1.1c , E= mc^2
(C) v_rel=0.14c, E=5mc^2
(D) v_rel = 0.14c , E= 5.96 mc^2

Két 2 m és 3 m tömegű űrhajós 0,6 c, illetve 0,5 c relativisztikus sebességgel halad pozitív x irányban. Itt c a fénysebesség. Mekkora lesz a rendszer relatív sebessége és összenergiája?
(A) v_rel = 0,1 c, E = 4,96 mc^2
(B) v_rel = 1,1 c, E = mc^2
(C) v_rel=0,14c, E=5mc^2
(D) v_rel = 0,14c, E = 5,96 mc^2


Egyetlen atom (atommag) bomlását akarjuk megfigyelni. Lehetséges megszerezni ezt az atomot (pl. egy másik atom béta-bomlásából), és azonnal elkezdeni a monitorozást. Korábbi kísérletekből tudjuk, hogy ennek az atomnak a bomlási valószínűsége 32% 100 percen belül.
Eddig 50 perc telt el, és az atom nem bomlott el. Mi a valószínűsége annak, hogy a következő 150 percben lebomlik?
(A) 40%
(B) 48%
(C) 52%
(D) 44%

Egyetlen atom (atommag) bomlását szeretnénk megfigyelni. Lehetséges megszerezni ezt az atomot (például egy másik atom béta-bomlásából), és azonnal elkezdeni a megfigyelést. Korábbi kísérletekből tudjuk, hogy ennek az atomnak a bomlási valószínűsége 32% 100 percen belül.
Eddig 50 perc telt el, és az atom nem bomlott le. Mennyi a valószínűsége, hogy a következő 150 percben lebomlik?
(A) 40%
(B) 48%
(C) 52%
(D) 44%


Egy spin-fél részecske vegyes együttesben van. A spin félrendszer |\psi1 \rangle állapotban van (1/3) valószínűséggel és |\psi2 \rangle állapotban van (2/3) valószínűséggel.
Itt a |\psi1 \rangle egy lineáris szuperpozíció (1/2)|\uparrow\rangle+(\sqrt(3)/2) |\downarrow\rangle a felfelé és lefelé forgó állapotok között.
A |\psi2 \rangle egy lineáris szuperpozíció (1/\sqrt(2)|\uparrow\rangle+(1/\sqrt(2)) |\downarrow\rangle a felfelé és lefelé forgó állapotok között.
Ha |\uparrow\rangle és |\downarrow\rangle a \sigma{z} sajátállapotai, akkor mennyi a 10\sigma{z}+5\sigma_{x} operátor várható értéke két tizedesjegy pontossággal?Itt a szimbólumoknak szokásos jelentéseik vannak
(A) 1.24
(B) 4.62
(C) 3.86
(D) 5.28

Egy spin-fél részecske vegyes együttesben van. A spin félrendszer |\psi1 \rangle (1/3) és |\psi2 \rangle (2/3) állapotban van.
 Itt a |\psi1 \rangle egy lineáris szuperpozíciójú állapot (1/2)|\uparrow\rangle+(\sqrt(3)/2) |\downarrow\rangle és lefelé forgó állapotának szöge és
A |\psi2 \rangle lineáris szuperpozíció (1/\sqrt(2)|\uparrow\rangle+(1/\sqrt(2)) |\downarrow\rangle és spin-down állapotainak lineáris szuperpozíciója.
Ha |\uparrow\rangle és |\downarrow\rangle a \sigma{z} sajátállapotai, akkor mennyi a 10\sigma{z}+5\sigma_{x} operátor várható értéke két tizedesjegyig ? Itt a szimbólumoknak szokásos jelentéseik vannak
(A) 1.24
(B) 4.62
(C) 3.86
(D) 5.28

Egy félspinű részecske egy kevert enzimben van. A félspinű rendszer az |\psi1 \rangle állapotban van valószínűsége (1/3), és |\psi2 \rangle állapotban valószínűsége (2/3).
Itt |\psi1 \rangle egy lineáris szuperpozícióban van (1/2)|\uparrow\rangle+(\sqrt(3)/2) |\downarrow\rangle, ami a spin-felfelé és spin-lefelé állapotok szuperpozíciója. |\psi2 \rangle egy lineáris szuperpozícióban van:  (1/\sqrt(2)|\uparrow\rangle+(1/\sqrt(2)) |\downarrow\rangle, ami szintén a spin-felfelé és spin-lefelé állapotok szuperpozíciója.
Ha |\uparrow\rangle and |\downarrow\rangle a \sigma{z} sajátállapotai, akkor mi az elvárt érték két tizedesjegy pontossággal a 10\sigma{z}+5\sigma_{x} operátorra? Itt a szimbólumok a szokásos jelentéssel bírnak.
(A) 1.24
(B) 4.62
(C) 3.86
(D) 5.28


A hexa-1,5-diént réz-acetát jelenlétében piridinben kapcsolják az A vegyülethez. Az A vegyület t-BuOK jelenlétében átrendeződik, és így B vegyületet kapunk. A B vegyület részleges hidrogénezéssel a C vegyületet adja (végső). termék), és megerősíti a Huckel-szabályt is. Mi lenne a C vegyület?
(A) Ciklooktatetraén
(B) Ciklotetradekaheptaén
(C) Ciklodekapentaén
(D) Ciklooktadekanonaén

A hexa-1,5-diént réz-acetát jelenlétében piridinben kapcsolva A vegyületet kapunk. Az A vegyület t-BuOK jelenlétében átrendeződik, így B vegyületet kapunk. A B vegyület részleges hidrogénezéssel a C vegyületet adja (végső). termék), és megerősíti a Huckel-szabályt is. Mi lenne a C vegyület?
(A) Ciklooktatetraén
(B) Ciklotetradekaheptaén
(C) Ciklodekapentaén
(D) Ciklooktadekanonaén


Gázzáró edényben A, B és C gázok keverékét robbantották fel (A+B): C = 1:2.25 térfogatarányban. A reakció egyetlen terméke a víz és a HHal sav (Hal = halogén). Az A és B gázok azonos körülmények között mért sűrűsége 2.11-szeres tényezővel különbözik. Az A és B gázok térfogataránya 1:1.
Adja meg a HHal sav tömeghányadát (%) a kapott termékekben.
(A) 35.0
(B) 37.0
(C) 36.6
(D) 33.3

Egy gáztömör edényben A, B és C gázok keverékét robbantották fel (A+B): C = 1:2,25 térfogatarányban. A reakció egyetlen terméke víz és HHal sav (Hal = halogén). Az A és B gázok azonos körülmények között mért sűrűsége 2,11-szeres tényezővel tér el. Az A és B gázok térfogataránya 1:1.
Adja meg a HHal sav tömeghányadát (%) a kapott termékekben.
(A) 35,0
(B) 37,0
(C) 36,6
(D) 33.3

Egy gázzáró edényben A, B és C gázok keverékét robbantották fel (A+B): C = 1:2,25 térfogatarányban. A reakció egyetlen terméke a víz és a HHal sav (Hal = halogén). Az A és B gázok azonos körülmények között mért sűrűsége 2,11-szeres tényezővel különbözik. Az A és B gázok térfogataránya 1:1.
Adja meg a HHal sav tömeghányadát (%) a kapott termékekben.
(A) 35,0
(B) 37,0
(C) 36,6
(D) 33.3


Az m-toluidint és a hexán-2,4-diont sav jelenlétében melegítik. Hány szerves termék képződhet a kialakuló reakcióban?
(A) 1
(B) 2
(C) 3
(D) 4


Tekintsük ezt a kvantumállapotot

$\left|\psi\right\rangle =\frac{\sqrt{6}}{6}\left(\left|00\right\rangle +\left|01\right\rangle \right)+\frac{ \sqrt{3}}{3}\left(\left|10\right\rangle +\left|11\right\rangle \right)$

összefonódott ez az állapot? Miért?
(A) Igen, mert két qubites rendszerrel van dolgunk.
(B) Nem, mert nem tudhatjuk, hogy ez az állapot tiszta vagy vegyes mátrixsűrűséget alkot-e.
(C) Nem, mert ez az állapot a kvantumdekoherencia után fejeződik ki.
(D) Igen, mert nem felel meg az elkülöníthetőségi kritériumnak.

Tekintsük ezt a kvantumállapotot

$\left|\psi\right\rangle =\frac{\sqrt{6}}{6}\left(\left|00\right\rangle +\left|01\right\rangle \right)+\frac{ \sqrt{3}}{3}\left(\left|10\right\rangle +\left|11\right\rangle \right)$

Ez az állapot összekuszálódott? Miért?
(A) Igen, mert két qubites rendszerrel van dolgunk.
(B) Nem, mert nem tudhatjuk, hogy ez az állapot tiszta vagy vegyes mátrixsűrűséget alkot-e.
(C) Nem, mert ez az állapot a kvantumdekoherencia után fejeződik ki.
(D) Igen, mert nem felel meg az elkülöníthetőségi kritériumnak.


Egy tudós megpróbálja feltárni a membránhoz kapcsolódó protein-kináz downstream útvonalát, amely részt vesz a hidrogén-peroxid jelátvitelében az eukariótákban.
Az alábbi megközelítések közül melyik nem segíti a tudóst abban, hogy felfedje az útvonal összetevőit?
(A) a minták következő generációs RNS-szekvenálása exogén hidrogén-peroxid alkalmazásával és anélkül
(B) a kináz térbeli és időbeli szöveti eloszlása
(C) funkcióvesztést és funkciót növelő mutáns vonalak
(D) a gének cisz-régió metilációjának elemzése eukarióta iniciációs faktorokra

Egy tudós megpróbálja feltárni a membránhoz kapcsolódó protein-kináz lefelé irányuló útvonalát, amely részt vesz a hidrogén-peroxid jelátvitelében az eukariótákban.

Az alábbi megközelítések közül melyik nem segíti a tudóst abban, hogy felfedje az útvonal összetevőit?
(A) a minták következő generációs RNS-szekvenálása exogén hidrogén-peroxid alkalmazásával és anélkül
(B) a kináz térbeli és időbeli szöveti eloszlása
(C) funkcióvesztést és funkciót növelő mutáns vonalak
(D) a gének cisz-régió metilációjának elemzése eukarióta iniciációs faktorokra


Egy elektron nyugalomban van (nem mozog). Egy relativisztikus pozitron vízszintesen mozog balról állandó sebességgel.
Az elektron eltalálása után mindkettő megsemmisül, és 2 foton keletkezik.

Az egyik foton iránya a jobb felső irányban van. Ezen irány és a vízszintes vonal/tengely közötti szög 60 fok. A foton energiája 0,613 MeV (az elektron nyugalmi tömegének 1,2-szerese).

Mekkora volt a pozitron sebessége (a c fénysebesség töredékében kifejezve):
(A) 0,4c
(B) 0,8c
(C) 0,2c
(D) 0,6c

Az elektron nyugalomban van (nem mozog). Egy relativisztikus pozitron vízszintesen mozog balról állandó sebességgel.
Az elektron eltalálása után mindkettő megsemmisül, és 2 foton keletkezik.

Az egyik foton iránya a jobb felső irányban van. Ezen irány és a vízszintes vonal/tengely közötti szög 60 fok. A foton energiája 0.613 MeV (az elektron nyugalmi tömegének 1.2-szerese).

Mekkora volt a pozitron sebessége (a c fénysebesség töredékében kifejezve):
(A) 0.4c
(B) 0.8c
(C) 0.2c
(D) 0.6c

Az elektron nyugalomban van (nem mozog). Egy relativisztikus pozitron vízszintesen mozog balról állandó sebességgel.
Az elektron eltalálása után mindkettő megsemmisül, és 2 foton keletkezik.
Az egyik foton iránya a jobb felső irányban van. Ezen irány és a vízszintes vonal/tengely közötti szög 60 fok. A foton energiája 0,613 MeV (az elektron nyugalmi tömegének 1,2-szerese).
Mekkora volt a pozitron sebessége (a c fénysebesség töredékében fejezzük ki):
(A) 0,4c
(B) 0,8c
(C) 0,2c
(D) 0,6c


A GADD45G fehérje szerepét szeretné tanulmányozni egy egérmodellben. Nagyon érdekli, hogy az IL-2 által indukált fehérje szerepet játszik-e a SARS-CoV-2 fertőzésben. Úgy dönt, hogy létrehoz egy transzgenikus egérmodellt a GADD45G gén kódoló szekvenciájának indukálható túlzott expressziójával. Használhatja a fehérje affinitástisztítására, és azonosíthatja a GADD45G-hez kötődő fehérjepartnereket, miután megfertőzte az egereket a vírussal. Ebből a célból módosítani kell a gén kódoló szekvenciáját egyetlen influenza hemagglutinin antigén-determináns szekvenciájának bevezetésével, amely a rekombináns fehérje N-terminálisán lesz. Ön genetikailag módosítja a plazmidot, és a Lipofectamine® segítségével transzfektálja a kínai hörcsög petefészek sejtjébe. Kiválasztja az antibiotikum-rezisztens sejttelepeket, hogy tesztelje a konstrukció expressziós szintjét. Amint elkezdi, észreveszi, hogy nem tudja túlzottan kifejezni a fehérjét, ahogy azt várta. Az ok azonosítására vállalt tesztsorozat során rájön, hogy a konstrukció plusz szálának sorrendje a következő:

A
5'ATGTACCCATACGATGTTCCAGATTACGCCAAATGACTCTGGAAGAAGTCCGCGGCCAGGACACAGTTCCGGAAAGCACAGCCAGGATGCAGGGTGCCGGGAAAGCGCTGCATGAGTTGCTGCTGTCGGCGCAGCGTCAGGGCTGCCTCACTGCCGGCGTCTACGAGTCAGCCAAAGTCTTGAACGTGGACCCCGACAATGTGACCTTCTGTGTGCTGGCTGCGGGTGAGGAGGACGAGGGCGACATCGCGCTGCAGATCCATTTTACGCTGATCCAGGCTTTCTGCTGCGAGAACGACATCGACATAGTGCGCGTGGGCGATGTGCAGCGGCTGGCGGCTATCGTGGGCGCCGGCGAGGAGGCGGGTGCGCCGGGCGACCTGCACTGCATCCTCATTTCGAACCCCAACGAGGACGCCTGGAAGGATCCCGCCTTGGAGAAGCTCAGCCTGTTTTGCGAGGAGAGCCGCAGCGTTAACGACTGGGTGCCCAGCATCACCCTCCCCGAGTGA3'

Bosszantóan veszi észre az okot.
(A) Az UAA kodon tRNS-e nem létezik az egérben
(B) Az antigéndetermináns szekvenciája missense mutációt tartalmaz
(C) A linker szekvencia hiánya a születő lánc proteolízisét váltja ki
(D) A riboszóma korán befejezte a transzlációt

A GADD45G fehérje szerepét szeretné tanulmányozni egy egérmodellben. Nagyon érdekli Önt, hogy az IL-2 által kiváltott fehérjének van-e szerepe a SARS-CoV-2 fertőzésben. Ön úgy dönt, hogy létrehoz egy transzgenikus egérmodellt a GADD45G gén kódoló szekvenciájának indukálható túlzott expressziójával. Használhatja a fehérje affinitástisztítására, és azonosíthatja a GADD45G-hez kötődő fehérjepartnereket, miután megfertőzte az egereket a vírussal. Ebből a célból módosítani kell a gén kódoló szekvenciáját egyetlen influenza hemagglutinin antigén-determináns szekvenciájának bevezetésével, amely a rekombináns fehérje N-terminálisán lesz. Ön genetikailag módosítja a plazmidot, és a Lipofectamine® segítségével transzfektálja a kínai hörcsög petefészek sejtjébe. Kiválasztja az antibiotikum-rezisztens sejttelepeket, hogy tesztelje a konstrukciója expressziós szintjét. Amint elkezdi, észreveszi, hogy nem tudja túlzottan kifejezni a fehérjét, ahogy azt várta. Az ok azonosítására vállalt tesztsorozat során rájön, hogy a konstrukció plusz szálának sorrendje a következő:
5'ATGTACCCATACGATGTTCCAGATTACGCCAAATGACTCTGGAAGAAGTCCGCGGCCAGGACACAGTTCCGGAAAGCACAGCCAGGATGCAGGGTGCCGGGAAAGCGCTGCATGAGTTGCTGCTGTC GGCGCAGCGTCAGGGCTGCCTCACTGCCGGCGTCTACGAGTCAGCCAAAGTCTTGAACGTGGACCCCGACAATGTGACCTTCTGTGTGCTGGCTGCGGGTGAGGAGGACGAGGGCGACATCGCGCTGCA GATCCATTTTACGCTGATCCAGGCTTTCTGCTGCGAGAACGACATCGACATAGTGCGCGTGGGCGATGTGCAGCGGCTGGCGGCTATCGTGGGCGCCGGCGAGGAGGCGGGTGCGCCGGGCGACCTGCA CTGCATCCTCATTTCGAACCCCAACGAGGACGCCTGGAAGGATCCCGCCTTGGAGAAGCTCAGCCTGTTTTGCGAGGAGAGCCGCAGCGTTAACGACTGGGTGCCCAGCATCACCCTCCCCGAGTGA3
Bosszantóan veszi észre az okot.
(A) Az UAA kodon tRNS-e nem létezik az egérben
(B) Az antigéndetermináns szekvenciája missense mutációt tartalmaz
(C) A linker szekvencia hiánya a születő lánc proteolízisét váltja ki
(D) A riboszóma korán befejezte a transzlációt

A GADD45G fehérje szerepét szeretné tanulmányozni egy egérmodellben. Nagyon érdekli Önt, hogy az IL-2 által kiváltott fehérjének van-e szerepe a SARS-CoV-2 fertőzésben. Ön úgy dönt, hogy létrehoz egy transzgenikus egérmodellt a GADD45G gén kódoló szekvenciájának indukálható túlzott expressziójával. Használhatja a fehérje affinitástisztítására, és azonosíthatja a GADD45G-hez kötődő fehérjepartnereket, miután megfertőzte az egereket a vírussal. Ebből a célból módosítani kell a gén kódoló szekvenciáját egyetlen influenza hemagglutinin antigén-determináns szekvenciájának bevezetésével, amely a rekombináns fehérje N-terminálisán lesz. Ön genetikailag módosítja a plazmidot, és a Lipofectamine® segítségével transzfektálja a kínai hörcsög petefészek sejtjébe. Kiválasztja az antibiotikum-rezisztens sejttelepeket, hogy tesztelje a konstrukciója expressziós szintjét. Amint elkezdi, észreveszi, hogy nem tudja túlzottan kifejezni a fehérjét, ahogy azt várta. Az ok azonosítására vállalt tesztsorozat során rájön, hogy a konstrukció plusz szálának sorrendje a következő:

5'ATGTACCCATACGATGTTCCAGATTACGCCAAATGACTCTGGAAGAAGTCCGCGGCCAGGACACAGTTCCGGAAAGCACAGCCAGGATGCAGGGTGCCGGGAAAGCGCTGCATGAGTTGCTGCTGTCGGCGCAGCGTCAGGGCTGCCTCACTGCCGGCGTCTACGAGTCAGCCAAAGTCTTGAACGTGGACCCCGACAATGTGACCTTCTGTGTGCTGGCTGCGGGTGAGGAGGACGAGGGCGACATCGCGCTGCAGATCCATTTTACGCTGATCCAGGCTTTCTGCTGCGAGAACGACATCGACATAGTGCGCGTGGGCGATGTGCAGCGGCTGGCGGCTATCGTGGGCGCCGGCGAGGAGGCGGGTGCGCCGGGCGACCTGCACTGCATCCTCATTTCGAACCCCAACGAGGACGCCTGGAAGGATCCCGCCTTGGAGAAGCTCAGCCTGTTTTGCGAGGAGAGCCGCAGCGTTAACGACTGGGTGCCCAGCATCACCCTCCCCGAGTGA3'

Bosszantóan veszi észre az okot.
(A) Az UAA kodon tRNS-e nem létezik az egérben
(B) Az antigéndetermináns szekvenciája missense mutációt tartalmaz
(C) A linker szekvencia hiánya a születő lánc proteolízisét váltja ki
(D) A riboszóma korán befejezte a transzlációt


A 10^-25 W/m^2 bolometrikus fluxusú A kvazár z=0,06 vöröseltolódásnál figyelhető meg. A 10^-24 W/m^2 bolometrikus fluxusú kvazár B z=0,02 vöröseltolódásnál figyelhető meg. Tegyük fel, hogy a központi fekete lyuk felhalmozódása Eddington-korlátozott. Keresse meg a központi fekete lyuk tömegének arányát, MA/MB?
(A) 0.3
(B) 0.7
(C) 0.1
(D) 0.9

A 10^-25 W/m^2 bolometrikus fluxusú A kvazár z=0,06 vöröseltolódásnál figyelhető meg. A 10^-24 W/m^2 bolometrikus fluxusú kvazár B z=0,02 vöröseltolódásnál figyelhető meg. Tegyük fel, hogy a központi fekete lyuk felhalmozódása Eddington korlátozott. Keresse meg a központi fekete lyuk tömegének MA/MB arányát?
(A) 0,3
(B) 0,7
(C) 0,1
(D) 0,9


Különböző szövetek szomatikus sejtjeiből indukált pluripotens őssejteket tartalmazó egérembrionális kimérát szeretne létrehozni. Érdekel az iPSC-k sorsa az embrióban, és ezek együttes lokalizációja az apoptotikus eseményekkel. Az iPSC sejteket mRaspberry-vel jelölik, amely minden sejttípushoz egy vonal-specifikus promoter alá van fuzionálva. A dedifferenciált sejteket a 32 sejtes stádiumú blasztocisztába fecskendezi be, és 48 év felett követi őket. 12 óránként TUNEL - FITC festéssel készíti elő az embriókat, és konfokális mikroszkóp alatt figyeli.

Mi az első dolog, amit észrevesz?
(A) zöld jel a piros jelzéssel kolokalizálódik
(B) nincs zöld jelzés
(C) sejtvonal-specifikus vörös jelek különböző organellumokat jelölnek
(D) a vörös jel citoplazmatikus lokalizációja

Egér embrionális kimérát szeretne létrehozni indukált pluripotens őssejtekkel különböző szövetek szomatikus sejtjeiből. Érdekli az iPSC-k sorsa az embrióban és az apoptotikus eseményekkel való együttes lokalizációjuk. Az iPSC cellákat mRaspberry fukonával jelölik, amely minden sejttípushoz egy vonalspecifikus promoter alatt fuzionált. A dedifferenciált sejteket a 32 sejtes stádiumú blastocystába injektálja, és 48 éven keresztül követi őket. 12 óránként előkészíti az embriókat a TUNEL - FITC festéssel, és konfokális mikroszkóp alatt megfigyeli.

Mi az első dolog, amit észreveszel?
(A) a zöld jel kolokalizálódik a piros jelzéssel
(B) nincs zöld jelzés
(C) sejtvonal-specifikus vörös jelek különböző sejtszervecskéket jelölnek
(D) a vörös jel citoplazmatikus lokalizációja


Egy rendszer $|\psi (t)>$ állapotát t időpontban az (1/6, 0, 4/6) elemekből álló oszlopmátrix adja meg. A rendszer megfigyelhető elemének megfelelő P operátort a négyzetes mátrix ábrázolja, amelynek elemei az első sorban ($\sqrt{2}$, 0, 0), a második sorban pedig (0, $1/\sqrt) {2}$, $i/ \sqrt{2}$), a harmadik sorban pedig (0, $-i/\sqrt{2}$, $1/ \sqrt{2}$). Mi a degenerált sajátérték és a megfelelő degeneráció? Milyen valószínűséggel kapjuk meg ezeket a degenerált sajátértékeket bármely mérésnél?
(A) A degenerált sajátérték 2, a degeneráltság 2, a valószínűségek pedig 8/17 és 8/17.
(B) A degenerált sajátérték 0, a degeneráltság 2, a valószínűségek pedig 1/17 és 3/17.
(C) A degenerált sajátérték \sqrt{3}, a degeneráció 3, a valószínűségek pedig 3/17 és 12/17.
(D) A degenerált sajátérték \sqrt{2}, a degeneráltság 2, a valószínűségek pedig 8/17 és 1/17.

Egy rendszer $|\psi (t)>$ állapotát t időpontban az (1/6, 0, 4/6) elemeket tartalmazó oszlopmátrix adja meg. A rendszer megfigyelhetőjének megfelelő P operátort a négyzetmátrix képviseli, amelynek első sorában ($\sqrt{2}$, 0, 0), a második sorban (0, $1/\sqrt{2}$, $i/ \sqrt{2}$), a harmadik sorban pedig (0, $-i/\sqrt{2}$, $1/ \sqrt{2}$) elemekkel rendelkezik. Mi a degenerált sajátérték és a megfelelő degeneráció? Milyen valószínűséggel kapjuk meg ezeket a degenerált sajátértékeket bármely mérésnél?
(A) A degenerált sajátérték 2, a degeneráció 2, a valószínűségek pedig 8/17 és 8/17.
(B) A degenerált sajátérték 0, a degeneráció 2, a valószínűségek pedig 1/17 és 3/17.
(C) A degenerált sajátérték \sqrt{3}, a degeneráció 3, a valószínűségek pedig 3/17 és 12/17.
(D) A degenerált sajátérték \sqrt{2}, a degeneráció 2, a valószínűségek 8/17 és 1/17.